KeXXIII397-2

—
j
5
H
s

UB Tabingen'*q;

-
J
O
-
N
M
M
O
O
—
—
n
hd
J
—
=

—
—
—
—
—
—
—
—
—
—
—
—
—
—
—
—
—
—
—
—
—
—
—
—
—
—
—
—
—

. ; —

—

ä .

»
Nrp Rrra
. —

.

sue

TETWW

a

LwKÖmNG, 1705
Tryckte hos D. G BJÖRN; S

z e 4 å , o iA d ð Hõ : PEIDE å 'V"'..x – N f Å 4
/ . STRE SASa A os s e = . -
S ⸗ äl —d ER AS
år G e AREr SA l Vab rar
/ 4 JE

+ — — — — — — S — — 5½. — — — —
—, 3 &S — — S — = S — — AV — o - —
— — — N — —
FA E — — SIE A S —

$
J
-

Trir LASAREN

| Öm en ſnar och mot förlagskoftnaden
fvarande åffåttning vore för et arbete en-
daſte bevifet af alImnhetens bifall; och up-
muntran at fortfaras få frulle Utgifva-
ren af -deffa Handlingar ſakna anledning
til enfkild hugnad och fRål til fortfättning.
, Man bör icke heller altid vånta ån min-
Ire fordra det. Allmänna fmaken har fina
ändringar och det år ej tvifvelaktigt at det-
; S „= S SE s SN e
ta tidhvarf lemnar företrädet åt dagligen
omvåxlande åmnen, och Hiftoriens Vänner
äro för fås at enfamme båra kofinaden,
äfver af det ringa, ſom hos oſs utgifves i
denna Vetenfkap. MM

Regdan förrut hårom kunnig . bade jag
icke bordt trötta allmånheten med deſſa ur-
modiga ſaker, icke til den gråd vilſefara
om åndamålet; at fraffa Gymnaſii Bibliothe-
ket härflådes någon förmon, df fina ånnu o-
fruktbara tilgångar ; icke ådraga mig fielf
en fåker förlufts Men Hiftorien behöfver
fina materialier och Samlarens flit s Jom ger
- Jflyrka af ſanningen åt håfdateknarens, up- '
gifter, utan hviken de blifva Förvill anle
drömar och en lekande inbillnings, men ej
urſkilningens, fofter. Min afligt at i någon
mån öka det allmånna ' hiftorifka förrådet ,;
derigenom at åfven de fmå fumlingar , fom.

(2 hår

bhür legat begrafne, blefvo kånde och an-
vändlige, har derföre hårdat mig mot des-
Ja förutfedda mifsöden, och kånnares å.
Nundan, at ſe verket fullföljdt, är för
mig et flags fkadeftånd. ' Z ;
e?a & kunde Å;m*as" åafvfz åfve;:/krzdz;f-
grånfen af mitt àâmne, då jag bifogat, til
förteckningen på Linköpings Bibliotheks
Handikrifter, de påföljande articlar , kvar-
igenom boken blir flörre och dyrares men
åfven håruti torde jag vinna tilgift af

dem, ſom gerna ſe framdragne : ljuſet

Öldrige papper, hittils okände. Om dere-
mot valet deraf deyna gången varit min-
dre lyckligt , är fådant, jag erkånner det,

et fel af min pröfning. Men i val af

mycket och under en villrådig hug ſan at
tilfridsflålla Låfares ſeiljabtiga tycke, ho
pröfvar båfl? Likvål, då jag blifver up-
lyft em hvad, fom mera dn nårvarande
mmnen, tråffar mine få afnåmares önſtan,
fral jag i följande Del få mycket heldre
Joga mig derefter , fom jag derigenom fåk-
rare vinner mitt åndamål. — Linköping
d. I6 Jan. 1795:.

JAC. Ax. LINDBLOM.

— —

In-

; S

Inn eb att

I. Handfkrifter i Linköpings Bi-
bliothek - . c
II. Fortfåttning af Bifkopen Hans
Brafks bref, ifrån det 29 Bref-
vet til och med det 77. - 178.
HI. Utdrag ur Kgl. Secr. Su. Eloffons
märkeliga Handlingar från år
1556 til àr 157 0b —- 225.
IV. Nicolai Chesneopheri trenne bref
til Riks Canzl. Axel Oxenſt jerna. 273.
V. Pasquillus in Liturgiam, Upſaliæ

E

inventus. 1558 R 277.
VI. Affkrift af Påfven INNOCENTII
VII Afiatsbref för Hiradsham-
mars Kyrka 1i Linkôpings Stift
gifvit Rom d. 14 April 1488. 278.
VILL Bref ifrån Upfala til Benckt
Erikfon, törande en Predikan, -
fom Mäſter Å. A. Angermannus
» S:t Matthæi dag hållit i Upfala
mot Kloſter-Laſe 1570. - 291
VIII. Bifkopen i Vefterås Doctor
Johan Rudbecks Lefverne, för-
fattadt af D. Herveghr = 283.
IX. Utdrag utur Anecdota Benzel.

liana Fortſättning. a > 365.
n X.

X. KlofterPrioren IWybieralskys bref
til Påfveliga Gen. Auditorn Chr.
Zorawfky tårande Bifkop Brafks
griftvård i Kloftret Landa 1
Fpeohlen . 384.
XAl. Kongl. Maj:ts och Rikfens Canz-
li-Coll. Inſtruction hvarefter
den vid Linkéôpings Stifts Bi-
pliothek tilfôrordnade Biblio-
thekarien har ſig uti denna ſin
beſtällning at rätta.. a 386.
XII. Inſtruction för Lectoren i Na-
tural- Hiftorien och Medicinen
vid Kongl. Gymnaſium i Link. 390.
XIII. Lections-Catalogue vid Lin-
köpings Gymnaſ. = 392.
XIV. Bifkopen Doct. J. A. LiNb-
pLOMS Författning om det til
Läroverkets förmon i Linköping
af Lagmannen Herr SIGFRID
GAHM donerade Capital. 395.
XV. Donationer til Link. Gymn. och
Stifts Bibl. ſom- i' fôrra Delen
blifvit nåmde, men icke ſpeci-
ficerade. — SR 398.
XVI. Fortfåttning af Donationer til

Link. Gymnaſii och Stifts Bibl. 400.

—D

——

Hand-

|
k
3
E |
M
|
g

ss AN AR.
—

s

H S o A RI RR F ER R

| k*g'fk]
DH

HAN

Ar
terare
Pikete

S
/

bere
Reli

300, |

01

))n' i

; ar d
R

HANDSKRIFTER i Linköpings Bibliothek
till deras innehåll recenſerade af

Ser. l

IN QvARTo. i

L Den Nya Kyr ko - Ordningen ſam
manfkrifven är 75. (1575.) och af
Bifkoparna enhälligt gillad. 10 ¾ ark.

Är den at Kong JOHAN den III.s Secre-
terare Per. Feckiez upfatte ; och ſedermera af
Rikets bBifkopar underfkrefne och antagne
Kv rkjo- Ordning , hvarigenom Konungen, och
Defs Papiltiſka anhang lå fmåningom ſökte
bereda ſig vägen till den i Sverige tilämnade
Religions förändringen.

Jo. Basii Sen. Inv. Eccl. Svcog. p. 294.
; Sv Bdliers Anm., om Kyrko- Cerem. P. 54.

A II.

*) $e dem in Folio i deſſa Handl. forſta del ſid. r

folj. Den ſaknade Fôr farta tarens minne ; UP!J-& V!d .
Präſtmôtet i Linkôping d' I1 Sept. 1793,af Kyrkoh.
Joh. chenmar k, utkom i Link. I å, 22 fidd. A:0,

II. Scripta quacdam Hiſtoriam Regis
ERICI XIV:i illuſtrantia.

i. Petri Marſilii Hiſtoria cauſarum belli in⸗
ter potentisſimos Arctoæ partis mundi Reges,

FREDERICUM Secundum Daniæ, Norvegiæ

&c, & ERICUM Decimum Qvartum Sveciæ

&c ab anno 1563. fulcepti. Lutetie Pari-

Tiorum Anno ialuns 1566 menfe Novembri.

2. Tenor Obligatiomis Perr: Marß lii ſcri⸗

Pturi Hiſtoriam Sveticam. i ark.

Tryckt bland v, Sriernmans Bilagor till Te-
gels ERIC XIV Hiſt. ſi d 332.

3. Vera & brevis narratio eorum s quæ tam
in pacificatione quam terreſtri bello inter Sve-
cos & Danos tra&ata & geſta funt Anno Chri⸗
ih MDLXV, z1 ark,

Denna afhandlig är tryckt pàâ 52 fidor, men
ganſka ſällſynt. F- örfattaren Martinus Olai Hel-
fingas, lom Scheffer orätt förblandar med Biſko-
pen i Linköping af famma namn , var Kongl.
Secreterare och Riks-Hiſtoriograph. År 1556
blef han med Arnold Roſenberger af Konung GU-
STAF den I. förfänd til Angland och Ofts
Frisland, för at befordra Sveriges handel på
de orter. Han ägde til en tid Konung ERIC
den XIV utmärkta nåd ; men då han en gång
I 568 råkade Konungen V1d Iitt elaka lynne,
| blef

l

[b

—

— —

blef han af honom med en eldgaſfel ht.
ſtucken *).

Se' von Stiernmans Cent. 1:4 Anonym. p. 8 & Ör

4 III. Den viſe Indian Pilpay, om Konun-

gars Conduit och Ljus.

Förſvenſkad a, Harald Apelbom år 1663,.
41 ark,

IV. Scripta quædam Hiſtoriam Becle-
ſiaſticam illuſtranti.

1: Confesſio fidei a Gallis in Svecxa* &—»
gentibus communi confenfu edita, 3 ½ ark.

Ar underſkrefven af Dionyſi. i3 Beurkut; Pe⸗
trus Marſilius och Jacobas Pasquier, men for⸗
fattad af den förſtnamnde. 1 e9
' Tryckt i A. Ps v. Troils Skrifter och Handl⸗
1i Svenfka Kyrko-Hift; V:te Del. fid. 251

2. Confutatio Confesſionis Galloräm in Svec
eia degentium per Laurennam Geſtricium
I ark. z
Tryckt derſammaſtâdes ſid, 28114 j
Å 2 ET

*) Mariintis f*?m, var mfa med Bi f?*'np Hans BrafRs
Syſterdotters dotter, Borgmäſtarens i Stockholm
Padc Olai Raſibs dotter, ſom efter hans död
blef 3 nyo gift med Arnold Grothuſen, Kong
SIGISMUNDS Läromäſtare, och [àâledes Svårmo-
der àt Joban Mehenite⸗ den ldre. +S& Droß Er.
Mich, i*MZS Diff, .de Joh. ma . Uplalix 1790.

3. Scriptum Dionyßii Beurei contra Dinjogos

Arhiecpkcgi Laurentii Petri Nericii > de Cere-

moniis & Sacra Cœna. 7 ark,

I denna Skrift, ſtäld til Joban Ofeeg, feder.
mera Biſkop i We&elas ; angriper han i fyn-
nerhet Arkebiſkopens Dialogi, tryckte i Stock-
holm 1562, men blef af honom med ſtyrka
vederlap uti defs Refutatio Dionyfi Beuræi ad
articulum de Cœna Domini ; Upſaliæ Anno I 5633
Af denna vederläggning har Bazius lemnat ols
et någorluhda fullſtändigt utdrag uti deſs Invent.
Eccl. Sveog: pag. 290. fegd.

4. Conſilium quid reſpondendum fit ad eäs

quæ in hac Synodo poltulantur, cui ad juncta
eſt ratio ineundæ concordiæ cum Clero in du-
catu Carolino. I ark.

Häärvid finnes in margine anteknadt Aaftori
Mag. Petro Re&. Sch. Upfal. Anno 1588. Qui
obiit eodem anno.

Berorde mote ſtod Orebro, ſom kan ſes af

'Bazii Inv I:scl Sveog. pag. 479.
V. Fordna Biſkopars, Kyrko och Pr

fterfkaps Privilegier på deras Frälfes

gods och egendomar för alla Krono-
neés utſkylder m. m. ſamt myndig-
het uti deras åmbets difpöfition; af
Sveriges Konungar gifne och con-
firmerade. 6: ark. Fram-

L

. | |
[RT i
- 555

Frammanföre har Arke B. Erio Benzxelius den
yngre anteknat: Fuit quondam hoc Exemplar

Job. Hadorphii, Secret, Regii Archivi Antiqv. ik

ejusque manu defcripta funt Privilegia,
Innehåller:

1. Konung JOHAN den I:s Privilegier för Bi-
fkoparna på deras gods, egendomar och
» faköre m, m, gifne 1219.

2. Konung ERIC LÄSPES Privilegier for Pra-.
fterfkapet, Sine dato.

3. Konung WAI NEMARS Privilegium för
Linköpings Domky0. Linkopiæ 1270.
Pà Latin.

4. Konung MAGNI LADULÅSES Bref för

Klerkeriet „Kyrkones gods och deras hion
och folck. Gifvit Söderköping pà Drott-
ningens Kröningsdag 1281.

& Den fammes för Präſterſkapet 1 ORergoth- '
land, Gifvit Konungsberg Quint, Calend.
Aprilis. |

6. Konung BIRGER MANSSONS Privilegier
för Kyrkans perfoner och gods, för alla
Konungs utgärder och på alla Konungs ſak-
öre. Gifne Strengnis 1305. Midfaſto Söndag.

7. Hertigarne ERIC och WALDEMARS Pri-
j vilegier för Linköpings Domkyrka. Gifne
Skärkind 1308 S. Bartholomæi dage

A 3 ' 8.

S

2, De Sammes Privilegium för Upfala Dom-
kyrka. Uplala 1337. die beati Martini.
På Latin.

9. Hertig WALDEMARS Skydds - Bref för
Linköpings Domkyrko, under Biſkopens
frànvaro. Gitfvit Nyköping annan dag Paſk
1310. På Latin,
40. Hertigarne ERIC och WALDEMARS

Skyddsbref för Linköpings Domkyrka. Cal-
mar 1312 In Vigilia Epiphanie, -

.....

II. Fru Ingeborg: och Matts Kenilmundiſons

ſtadfädelle för Linköpings Stift på Dels Pri-
vilegier. Skara 1318 Feria infra Octavas
beati Johannis Baptiltee,, På Latin,

12. Matts Kettilmundſſons och Rikſens Råds för-
— fäkran til Klerkeriet , Kyrkorna och Sveri-
ges Rikes Mandom på deras gamla Pri-
vilegier. Gifven 1319 Oc. Idus Julii.

13. Fru Iogeborgs, Maus Kettilmnundliſont och
Rikfens Ràâds ſtadfäſtelle på Präfterfka-
pets Privilegier. Gitven Lödefe 1319 fem-
te dag Kalend, Auguſti.

Härvid har Arkebiſkop Erie Benzelius
anteknadt in margine: Originale bujus
Privilegii eſt in eccleſt a Firengneſenſi.

. Proteftatio eccleſiæ contra correctores Le-
gum. Orebrogiæ 1347. På Latn.

15. Konung MAGNI Bref och förſäkran, at
” återbetala til Kyrkorna den ti*onde, lom til
Ki-

Rikets behof var lantagen Örebro 1333.
Sabbato proximo poſt Octavas Epiphaniz.
På Latin.

16. Konung MAGNI SMEKS Radfa&clfe på
på den ſtadga om ſtrömmingstionde, Kyr-
kiogingspenning ar och Altarläge, til Kyrko-
herdarna pâ Öland', fom Fru INGEBORG, ;
Hertiginna til Oland året tilförne utglfvzto
» Stockholm 1347. ä profeſto-/ M Franciſci
confeſſoris. På Latin,

17. Den fammes Förfäkran för Upfala Stlft,
at icke betunga det öfver fina vanliga utla-
gor. Gifven Akraborg feria ſexta ante Pal-
marum. På Latin.

18. Den ſammes ftadfäftelfe på Bilkops fakö⸗

re i Linköpings Stift. Gifven Abugh I 349.
På Latin.
19. Den fammes Skyddsbref för Bilkop Nils
i Linköping och Domkyrkan under Biſkko-
pens frånvaro, Bogbehus I 553 die invent⸗
S. Crucis. På Latin. ;

20. Näſtföregâende Bref på fvenika,
21. Placitatio Jönecopenſi S,

22. Konung ALBRECTS. Bref för Linköpings
Domkyrka på en 'tredjedel af Tionden.
Stockholm 1364. O& Affumtionis b, vir-
ginis. På latin.
3. Den ſammes ſtadfäſtelſe på Biſkoparnas och
chrkemots gods „ M fåfom frälfe njuta och
å

i ingen matto qväljas. Stockholm 1375 i.
ſo die ſeptem frattum.

24. Den ſammes ſtadfäſtelſe på Adelns och

Klerkeriets förra Privilegier, at njuta fina -

gods af allan tunge frie, efter gamlom Rik-
ſens Rätt. Dat. Wefterås in Nov. 1378.

25. Drottning MARGARETAS Förbud, til
alla Kronans Fogdar och Ämbetsmän i Ö-

ſtergötland, at taga fkatt och dagsvercke af
Kyrka, Kyrko - och Klaſterhion. Axevald

d, 24 Martii 1393-

l 26. Prälterfkapets PI'IVII”%'I&I' af les-Drotfen |

Chriſtiern Nilſon och famtelige Rikfens Råd.
Gifne Sudherkoping den s$ Oct. 1436.

27. Kongl. Svenſka Regeringens ftadfältelle på
Linköpings Biſkopars rättighet, at upbära
all faköre af deras Kyrko-och Kläſter landt-
boar, och oqyalde pjuta all annor uphbörd >

fafoxn Tionde, Landgille och alla andra ute⸗

ſfkylder. Arboga den 6 Martii 1438.

28. Kong CHRISTOPHERS fhdfmelf- på
Klerkeriets gamla Privilegier m, m. gifven
pàâ Dels Krömilſedag, fom yar heli 1g;e Kors
dag år 1441. S

29. Kong CHRISTIERN den I:s Privilegier
för Präſterſkapet och Klerkeriet. Dat. Stock-
holm 1457.

. STEN STURE (des dldres) ſtadfiſtelſe
uPpå Her. Cbriſtiern Nilaſens och Herr Carl

Kuatse

FSEE
F d

4

h

ina ” |

k⸗

Kuutſſon: Förbud, for alla Kronones äm-
betsmän 1 Linköpings Stift, at upbära fak-
öre m, m, af Kyrkans gods och hion,
Stockholm 1474-

31. Kong GUSTAF ERICSSONS Bref för
Biſkop Hans Brafk och Linköpings Dom-
: kyrka, Soderkopmg die Luca Evanoeh ſtæ

1523.

VI. Laurentii Raimundi Hiſtoria Litur-
gica. 28 ark.

Ar genom Gantzlie: Radet And. Ant.
von QStiernman; föranſtaltande tryckt i
Stockholm 1745 in 40 tilhopa med
Kong JOHAN den III;s Krönika af
JEg:dw Girs. *)

vn. Skyttiana. 153 ark.

Innehålla: |
I 7abamu Skytte L, B. in Duderoff Oratio qua
Studioſ. Upfal, Acad. Pubem ad verum ftu-
diorum finem publice hortabatur d. XIX.
Nov, MDCXL. 4 ark.
Tryckt uti Nettelblads Sehved. Billioth.
Tom. 4. Kar ſd. 122 135.
A F5 20

*) FEérfattaren, ſom var NM åt Pafteren i Åker 6 ud-
mundus Per Salverpianus, hvilken äfven nagon
tid fõreſtod Domproſte- ſyſilan I Strengnâs, blef i
hög äålder 434, fåfom Paftor i Turinge och 5å-
dcrmanland är 1652. Mera om honom kan ſes 1

Strengnds Stifis Herdaminue, &d 547 7 16,

>

—

2. RiksRädet n m. m. Johan Skyttes Bref. 11 ½ ak.
Afſkrefne efter Originalerne och dre:

. Til RiksCantzleren Grefve Axel Oxm—

'j?zermz Gripsholm d. 27 Martii 16 13. Dels på

latin och dels på Svenfka.

2. Til den ſamme. Gripsholm d. 6 lli. 1613
På latin.

3. Til den ſamme. ex inſula Grönſiana a. 1

Aug. I613. På lativ.

4. Til den ſamme. ex ædibus Grönſianis die
S Andrexæ 1614. På latin.

5. Til den ſamme. Elfveſiõ d. 4 Aug. 161 6:
P4 latin.

6. Til dex ſamme. Stockholm d. $ April.
1621. På Latin.

Til Didric Falbenberg. Stockholm d. 10

Aug. 1626. På Latin.

8. Til R. Cantzl. Gr. Axel Oxenfliernas
Stockholm d. 16 Aprilis 1626. På Svenſka.

9. Til den ſamme. Upfala d. 22 Octob. 1629.
På Svenfka.

10. Til den famme. Upfala d 28 Nov. 1629,

På Svenſka.

11. Til den ſamme. Dorpt. d, 16 Junii 1630.
1 rn ka.

Til H, M. Konung GUSTAF ADOLPH.
T*orw d; 18 Septemb. 1632. På Svenfka.

, Til H. M. Konung GUSTAF ADOLPH.

50 1pt. d. 16 Novemb. 1632. Pa Svenfka.

—————————————- fd—

20 |

SAap

— N u:

. Til » » - (förmodeligen Gref Axel OX
j?zerm:) Riga d. 2 Jan, 1633: På Svenfka.

15. Til den ſamme. Riga d, 12, ]an. 16339 :

På Swvenf ka.

16. Til den ſamme. Dorpt. d. 22 Fepr. 1633⸗
På ”Svenf ka.

17. Palatino Vilnenſi Leoxi Saztehe. Dorpati
d. 18 Decemb. 1632. 4 latin. | ?
18. Til RiksC antzleren Grefve Axel Orer. |
ſtierna. Riga den 15 April 16 33. På Svenfkas :
19. Til den famme, Nyl köping d. 23 Aug,
1633. På Svenfka.
20. Til den ſamme. Hagen d. 6 Marti 1635.
På Svenfka, _
21. Til den ſamme. Stochholn d. 4 Martii
1636. På Svenfka. . '
22. Til den ſamme. Edeby gard d. 10 Jan.
1637. På Svenfka, ,
23. Til den ſamme. Jönköping d. 4 Junii

1638. På Svenfka,

24. Til Hans KONGL, MA]T fine dato. 74
Svenf ka.

25. Til R. Cantzl. Gr. Ax. Orxenſierna. ſine ;
dato. På latin.

26. Til Grefve Magnus Gabriel De la Gar-
die, Ex ædibus Grömianis d, 24 April 1640.
På latin » SVIIR

—

VIII. Arke-Biſkopens Laurentii Petri
Skrifvelfe til Pråfterfkapet af Upfala
Stift, rörande den yppade brift af
vin til Nattvardens bruk. - Upfala
den 14 Februarii 1564. 4 ark.

Detta Herdabref Tryckt ddrſtddes ſamma år *)
utfärdades af Arke-Biſkopen i anledning af
den, år 1563 väckte fråga, om icke, i anfe-
ende til den af kriget med Dannemark yppa-
de Vinbriſt, någon annan vätfka kunde nyt-
tjas i Nattvarden , hvilket Konung ERIC den
AIV:s fordna Läromäſtare Dionyfias Beureus pår
ſtod. Arke-Biſkopen altid vakfam, at före-
komma nyheter i Religion , upfatte genaſt emot
denna Beurei villomening fin vederläggning ,
hvilken äfven flere af Rikets Präfterfkap un-

derſkrefvo. Dock lådant oaktadt fkref Biſko-
pen i Wefterås Johas Ofeeg, förledd af bemäl-

te Beareus, år 1564 et bref til Prefterfkapet i
fit Stift , och förfvarade den fatfen „ at man
väl kunde betjena ſig af vatten i ſtallet för vin
i Nattvarden , hvarföre han fedan fick det ök-
namnet Liquoriſta; men Arke- Bifkopen förla-

de honom mannligen och därmed kom tviſten

Handlingar, fom uplyſa denna tviſt, finnas i

Bazii Invent. Eccl. Sveog. a pag. 302. ad pag. 311.

Ol. Celfii Monum, Polit. Eccl. ex Archive Palm- ,

fröld, a pag. 6I, ad pag. 89.

*) Omtryckt i A. B. v. TROILS Handl. I SY Ky rkohift.
Del. III. ſ. 173 |

— —, —Y — — — e

IX. Et kort Extract pi vår Svenfka
Kyrkones Hiſtoria, fåfom ock på

Petri
:1?*&1 thens förfta Förſamlingens andeliga
Pi och lekamliga tilftånd och Påfvedé-
E mets upkomſt, ruin och undergång ,
utaf mårkelige och trovårdige måns
år) fkrifter korteligen och enfaldeligen
ng ab - fammanfattadt af Laurentio Raimuns
anle- - do, Paftore 'lhurmgcnfi. 14 ark. *)
Jpper
yt X. Joannis Schefferi Commentarius Pos
F liticus in Taciti vitam Agricolæ.
le 13 ¾ ark.
ent -Å .A1 et ibland deni af Schefferi arbeten ſom
ning, han fjelf i ſin Svecia Literata ſäger vara praælo
p ufle parata ; cum fe offerret idoneus T ypogmplam
ko-
,Fåmgg. XI. Tractatus in quo demonſtratur Pa-
pet i tres Orientales; primis decem Secu-
man lis, unanimi credidiffe conſenſu, Spi-
r vin ritum Sanctum ex ſolo procedere par
w]k tre. Auctore Adamo Czernikov Ukra-
ſen nienſi. 503 ark;
' ' XII.
e / *) Antingen kar detta Raimund: arbete varit aldeles
Paln. obekant för urgifvaren af Strengnås Stifts Herdaz
Minne, eller ock torde det vara det famma, fom
K. han kallar Reformatio Gu#amana, Hiſtorien öm

| Å ' Kouung GUSTAF den I, Reformation, krifyen

XI. Eccleſi jaftique Samlingar 11 1 ark.

I. Handlmgan och Protoeoller om Kyrko⸗
Ordningen år 1650 10 ark.

2. Super Libro Concordiæ certamina. Hol-

miæ habita A:o 1650 d. 28 Junii & ſeqq. in
loco Revifionis inter Arehiepileopum, Streng-
nenfem ; A:ouen!cm „ Stigzelium, Emporagrium s
Gyl!en/éla, Bwrnk!o, Stietnbök, Loccenium &

Fr einshemium. 12 äl K.

XIII. Handligar rörande Liturgien och

deſs affkaffande. 1921 ark.

1I. Konung JOHAN den III:s fkrifvelfe til
Praſterfkapet i HH het, men i fynnerhet til
Prälterlkapet i bodexmauiand Nerike, Wer-
meland, Walsbo och Walla Hamqer rörande
Liturgien. Givit Calmare Slott d. 12 Febr;

1588. >

2. Underdanigt fvat på fmegaenéa bref, af
menige Hrilierikapot I roxitenuomu, den I

April 1588.

. Ärke: Bilko; pens Andrex L'aurentii och U Pa
fala Dom( apitels PBref til Dom - Capitlet och
Frälterfkäpet i Strengnäs Stilt, (zifvit den 13

Jan. 1589:
Under finnes anteknadt ; Detta bref blef ofs t-
Vverantvardat d. 21 Jan. 89.
| *) Detta och föij. åro t&ycktc i Pil lagorna til konung

CARL IX Rimkrônika, dels åtven på Tyfka i
Nettelbl, Ser ayed Bibl. St 1y.

k

L&gt*mé

Hol.
G; i0
åtr_eng-
grmm j
im 8

I och

4A. Svar på näftföregående bref, af Streng-
nãs Stilts Präſterſkap. ſ. d.

&. Arke-Bikopens återfvar på detta bref.
Upfala d. 16 Jun. 1589.

6. Hertig CARLS Kalleiſe- Bretf til Rikets
Präſterſkap, at ihfinna ſig vid det tilämnade
Upfala Möte, ſom fkulle öpnas d. 25 Febr. 1593.

„. Adiones Synodales Pera kæ in Concilio
Uplalienſi 1593.

År en ibland de lelj?dndtgdre berdttel/er om
detta mdrkvdrdiga môte.

N

XIV. Anonymi Annotationes Hiſtoricæ
& Geographice. . 95 ark.

Utan ordning och af föga betydenhet,

XV. Anders Simonſſons Beraàttelſe om Stu-

rarnas mord. 93 ark.
Anders Simonſſon var Gr. Svante Stures dräng.

Berättellen är införd i Prof, Eric Burmans
Almanach för år 1723 , Skara Horizont, tryckt

i Skara hos Moler. Manufc criptet hade blif-

vit Prof, Burman meddelt, af dàâ varande Bi-
Pliothecarien, federmera Ärke - BlikOpen Doå;
Eric Bcnz,elzm, Sedermera är den tryckt i Lön=
boms uplyfningar i Svenſka Hiſtorien, förſta
Del, fid, 25 följ. och deſsutom ofta åberopad
äf CantzlieRådet von Dalm deis Svea Rikes

Hiſtoria, XV
I.

16 —

XVI. Mäſter Peder Swartz's Krönika
öfver Konung GUSTAF d. I. Rege-

ar 1533. 24 ark.

flop i Wehcras, hade varit Kong GUSTAFS
Hoipredikant ; narvarande vid Hans dödstimas;
ihruvit Hans Fferfonaher, och hållit ötver Ho-
nom Likpredikan. Hans Krönika är icke iå
” dätt at frilja från andra af de ötver Konungen
lammanſkreine Krönikor ; hvdket kommer der-
aft 53 at atfkillige fednäre författare merendels

Ord ifrån Ord alfkritvit. LDet hufvudfakeligaſte
kännefhärke lärer dock vara, at den ej ſtrac-
ker ſig längre än til år 1533. Den börjas ſa-
ledes: iter thenne Stormachtige och Hög-
*lofligé Furſtes och Herres Herr GUSTAFZ
S. G. bck' W. Konungs dååt och bedrifter
”och hög prileliga blärningar vida Öfvergå m, m,”
_och ium.så ”Hvilket lom fkedde 1]1_]0 àr ther-
eiter. A

Chronicon Epilcoporum P inlanden-
ſium. 5: arks ;
Pan.-

*) Mera apiyſning öm denna Krénika Is vinnas uti

Diſſ. Prof. Er. Mich Fanz de Hiſtoricis Kegis
GUSTAVI I. Upfſ. 1782.

ring intil Konung ERICS Födelfe

eder Svartz, fom år 1562 dödde ſaſom Ei.

betjent ſig at hans arbete och derutur mycket

XVII. M. Bauli Juſién Ep. quondam Ab.

Kongl. Bibliothekets Handlingar. Förfta Bandet,
Forſia l'elen. Stockholm 1768. ſid. 6, 7, 6.

Pa

fr

N

[

Paulus Juſtén blef Bilkop i Wiborg 1554,„
| 1 Abo 1563 och dödde, efter fin återkomft
: från legationen til Ryfsland år 1576.
— - Hans Chronicon är tryckt i Chrißß.
NWBenelbladis Schvediſche Bibliothek erftes -
'd fück. ſ. 62 — 90. men mindre corre&
5 Prof. i Abo Mag. Henr; Gabr. Portbas
har derföre med all möjelig noggranhet
utgifvit det uti Diſputationer, annotatisni=
| bar & fylloge Monumentorum illuſtratum -
R hvaraf Particala I. utkom 1784 och par-
— - tcalsa — & Uliima år Afkfven har
Prof, Mag, Zeb. Bilmark utgifvit Diflert,
Hypemnemata quædam in Chronicon Epifcopoe ;
ram Aboenfſium a Panle Zuſtén conſignatum
sentinens, Pars prior 1771: poſterior
1772.

XVIII. Beaumontii, nobilis Galli, ad Sa-

cra Evangelica tranſeuntis, Confeffie
Fidel. Yi ark; : S

51Z. Handlingar rörande Prof. Sigfri-
; dus Aronis Forfius och Skottlàânda-
ren Johannes Dureus. I0 ¾ Ark.
Y. Prof. Sigfr. Ar. Forſi Förklaring inför
Conſiſt. Theol. i Upfala , om ſin Aſtronomia
Allrologia, Phyſiegnomia, Metevrologia, Chiro-
mantia och nobili illa Chimia, d, 19 Maji 1619.
$ ark, AE '

digfr. Ar. Forfus, Fenno Nylandus, blef

Math, Prof. i Upſala 1603. Sedan Kyrkoher-
de i Ekenäs och Nyland 1613 och dödde 1637.
Var nog öfverdrifven i fin kärlek för A-

ſtrologien, ehuru han ofta för fina fpådommar

mäſte utfå mycket ondt. Anledning til den
ledfamhet hvari han var, då han aflämnade
anförde förklaring , hade han gifvit genom
fn ſtora Prognoſtica til thet år 1618, med flije

utråknat ech judicerat , af sarurliga orfaker och —
she gamle Afirelogers förfarenbet , tryckt i Stock-

holm in 4: 0. Härtil bidrog äfven hans Pro-

gnoſticon för år 1619, men i fynnerhet lärer S

han emot ſig upretat Theologerne genom de-
dicationen til Kon. CARL den IX:s Enke-
Drotning CHRISTINA uti 1618 àrs progno-
ſticon. Han nämner deruti, huru högt aftrolo-

logien förr varit värderad, och ſäger ſedan:

Men oanfedt alt detta un få är s icke thefs min-
dre måtte then ddle konflen , ſom ock mdchtige
Koenungar, Förfler och Herrer med ſtor luſt fordom
éfvat och propagerat hafva , aff sa part Theolos
gis lida förral , och aff them fördömd varda., ther
dock aff them en part henne tilföremne profiterat och
fett underhåll iheraff hafft hafva: en part benne
aldrig hafva kunnat ivföra i theras hierna. Skola

she i en allmennelig famgvdmd göra en predikan,

få utvdlia the fg then materia , igenom hvilken

the ſynas figh kunna fårdömma ther ddle och frije
kenſten. Han fäger vidare ſig vilja med tiden
refutera tberas gloſſer, allenaſt Idte the förfl uth-

> gå sheres Capitels doom och fenteniz med hvilken

she

|

|

|

och
cke —

e
d

all.
y
g

jilb

la v

her
och
yp
oå
h
T
lt

:tb'
ken
h

the then fattige Aflronomiam vilja föra infår Pons

tium Pilatum.

2. Ad S, R. M. Sveciæ Literæ Joh, Darei
commendantes negotium Unionis Evangelicie,
Datæ Caſſelis d. 33 Aprilis 1673. 11 ark.

Dareai förfök med Svenſka Theologerna at
ſtifta förening imellan Lutheraner och Refors
merta äro kände, och kunna i fitt ſamman-
hang inhämtas af Epifcoporum & Cleri cenſura
in inclato Regno Svecia, de inflituto & altionibus
D:ni Johannis Duræi &c. fatcla ix convenia Co=
mitiali , qui Stockholmiæz habisus eſt in menfe Febr,

A. O. K. 1638 ; ſamt i fynnerhet af framl,

Biſk. och K. N. O. Led. Doct. C. J. Benzelit
Diſput. De Johanne Durze, utgifven ' under

Mosheims præſ. i Helmſtad 1744.

3. Upfala Capitels Dom öfver Sigfr. Axr,
Forßus d. 5 Junii 1619, 3 ¾ ark.

Dom Capitlet underſtälte Konungens godtfin-

nande, om icke Forſius borde ifrån Präſtäm-

betet affättas, til dels han med någon tryckt
fkrift återkallat fina vidfkepeller, Forſius be-

höll dock fyfslan til fin dödsftund , hvilken in-
träflade 1637 och han fjelf fkal hafva förut-
fagt, 3 SOS O

Fallſtändigare underriâttelſe om hans ôden kan ine
håmtas af hans Lefvernes befkrifning” af S. Lan-
BLa⸗rn Stockh, 1772 8:0 famt Carl Bergmans Diſp.
om Ekenis, under Prof. Kalms Præſid, Abo 1760,

4. Figfrid Aronis Forßi bref til Conſiſtorium

Ecc. i Upfala , hvaruti han erkänner Aftrolo-
giens oſäkerhet. I ark.

XX. Poſtilla öfver de Evangelifka Tex-

terna på Svenfka. 39 ½ ark.
Dels på pergament och dels på papper illa (krif-

ven , fom det fynes, mot fluter af 14oo.de talet » ät-

minſtone fåre R:fmmauonen. |

| XXI. Eccleſiaſtique Samlingar. 63 ark
* eller 307 fol.

1 Om Kyrkoſtadgar och Ceremonier, huru-
dana och hvilka man uti en Chriſtelig Förſam-

ling bruka må eller ej, fkrifven af Ärkebilk,
Lars i Upſ. A:o 1566. fol. t. Med And. Abr.

Angermanni Företal tryckt i Wittenberg är

1587:

Recenferas af Balur uti defs anmukn. om Kyrko-
Ceremon. ſid. 48, 49 & 50.

2. Någre Pun&er anrörendes the Ceremo-
nier , fom uti Mäſſan brukas och hàllas ſkola. a

Fol. 55.
3. En tröftelig förmaning , til at tröfta och

e hugfvala dem iom uti krankhet och dödsnöd
210 liggande. Fol. 59.

4. En förmaning, förr än man går til thet
heliga Sacramentet. Fol. 61.

5. Biſkopens i i Lmko_pmg Martini ole: Ge-
ſtrieu

uM
olor

[e

krifs

;t, åt*'

ark

ur
flan
bik,

Aåro .

ar

rkor

m&;

och

nod

thet

da

frick bref til Ståthållaren af Öftergöthland

Herr Johan til Häredsfäter, Linköp. d, 24 Apr.
1573. Fol. 63. MUU
6. Arke Biſkop Laurentii Upfalienfis Bekännel-
ſe om någre articler vårs Herres JESU Natt-
vard anrörande, _ .
> Härvid. finnes anmârkt, ex Manuſeripto libro D.

Botvidi Epiſcopi quondam Strengenenfis deſeriptae.
in ufum Dom. Nicolai Johanmis, Secrezari: Prin-

sipis CAROLI. , ;
Nicolaus Zohannis, Kon. CAKRL IX:s Secretes
rare, var ſtamfader för Jacobſ kôldſka àtten.

y. Några Argument, fom the Sacramente

fvärmare gemenligen föra pläga, til at ther-

med förneka Chriſti lekamens och blods ſann-
fkyldiga oeh väſenteliga delaktighet uti facra-
mentet, famt med deras fvar och grundeliga
förläggningar ; af Laar, Upfalienſi. Fol, 83.

9. Evangelium in die Omnium Sophiſtarum

„

ſecundum neminem , folio albo capitulo nigro-

Fol, 91. J
9, De Origine Miſſæ & omnibus ejus par-
tibus, R. Baras , Th. Do&or. Fol. 92.
10. Confesſio præcipuorum Miniſtrorum Ev-

A:O falutis I549. Fol, 94. s
Baazii Inv, Ecel, $veog. pag. 268. ſequ.

F. De quibusdam Articulis » ad Sacramen-

angelii Jefu Chriſti in inclito Regno Svetie , -
contra interim a Cæſarea Majeſtate publicatum

Tryckte uti OL Celfi Monum. Politico-Eccl. pag.
05 — 87. och på nyſi anfôrde ſtällen.

tum Cœnæ Dominicæ pertinentibus, Sententia
Laurenti Epiſcopi Upfalienfis, Clero in Syno- N
do d. 9 Julii Anno 1566 propofita, Fol. 97.*)
12. Formula Confesfionis, a laud. mem. -r
Domino Pbilippe Melanchtone ſcripta in confilio C
W ormatienfi, recitata a Domino Cafparo Cra- d
cigero, Licenciato in academia Witebergenfi,
cum inchoaret tra&tationem loci de Cena Do- É
mini. A:o D:ni 1562 d. 15 . Decembris, |
Fol. IooOo. tin
13. ÄrkeB. Laurentii Petri Proteftation e- G
s Mot bruket af någon annan liqueur i Nattvar- ;
den än vin, Upfalie die purificationis A:o 1565. |
Fol. I07. H
Tryckt uti: Olai Celſti Monum, Politico- Eccl,
pag. 87, 89. åfven i Upſ. Tidn. och A. B. v.
roils Handl.
14. Archiep. Laur, Petri Rationes cur non ,
liceat uti alio liquore quam vino in cœna Do. e
mini. Fol. 109. |
|

— TS. Quæſtiones aliquot de Magiſtratu, feri-
ptæ in obſidione Holmenſ. A:o 1 568. Fol. 113.
16. Nik Knntzſon: Dom om kätteri, Fol. 124. ve

17. Konung GUSTAF den I:s Förordning uera
em tionde. Gifven Örebr, Slott d. 25 Aug,
| 43 Trycke i em Difput, under C. R, Lagerbring

14

eM
l0

ra

yra

0⸗
18,

18. Officium Luther. Evangeliſtæ propri-

Am. Fol. I126.

199. Läkedom emot de nu fväfvande kätte-
rier, utaf Do&ore Jehanne Eccio til nytto och
välfärd tilberedt, A:o 78 (1578) öfverfatt
af Laurentius Hermanutius Svecus. Fol. 128.
20. Upfala Mötes Beflut år 1572. Fol. 135.
21. Konung JOHAN d. III:s til M. Mar-
einum Geſtricium om Liturgien. Linköping
d. 10 Maj. 1580. Fol. 136.
22. De Offerendo filio Dei. Fol. 138.
23. Obligatio Petri Benedilli , deſignati Re-
&oris Scholæ Wadſtenenſis. Svartfö d. 14

Jan. A:o 1581. Fol. 140.

Utom trohet emot Öfverheten förbinder han fig
häruti på det kraftigaſte, ar föka befordra Liturgien,
24. Confesfio D:ni Jone Birgeri ; qui Pefte
extinctus eſt Holmiæ die 6 Nov. Anno 1580.
Jonas Birgeri Dalekarlus blef Paſt. Primarius uti
Stockholms Storkyrka år 1578;och dédde 1580, 39
är gammal.

25. Verſus quidam, ſaxo ingenti, inter Nor-

vegiam & Jemtiam ſito, inſcripti, priſcis Li-

terarum caracteribus. Fol, 143.
Stenen i grönan dal.

26. Papiſtiſche Vater unfer, Fol, 143.
B 4 27.

Thomw. Fol. 144.

27. Rationes quædam, cur novam Liturgi-
am una cum aparata ej præfatione, atque uni-
verfam adeo ceremoniarum mutationem, ca

quidem qua nunc coœpta eft infitui via, chri-

ſtiana conſcientia comprobari aut recipi non de-

bere vel poffe exiſtimamus; collectæ a Mini-

firis Eccleſiæ Stockholmenlis Anno 1576 die

Collectores fuere Olau: Medelpadius Paſt.

Holmenſis, Petraus Erici & Ericus Petri

Sacellani Holmenſes.
Baazii Inv. Eccl. Sveog. pag. 393. feqqs

28. Peiri Jone & Olai Jonæg, Le&, in Col-
legio Upfal. ad Regem JOHANNEM inſinua-
tæ Littere contra Liturgiam, Fol. 168.

Fetrus Jonæ Helfingius Prof. Upſ. en Liturgiens
' håftigafte mottåndare , blef därföre tvenne gåne
gor kaftad i fängelfe och måhe fita gången d 20
Sept, 1581, rådda fig med flykten til Tyfkland,
Dårifrån återkommen förardnades han af Hertig
CARL år 1585 til Paftor i Nykéôping och föls
jande äret til Bifkop i Streagnås hvareft han blef
död d. 4 Decemb. 1607. Hans Huftru Brita Hd-
Kansdotter har upfatt beråttelfe om hans förföls
jelfer, fom år införd i Nya iSvenfka Bibliotheket
7 bandet II Delen fid. 67 -- 100, Hans fednare
Huſtru Sigfrid Olofsdotter blef Enka ock kom
fedan i åktenfkap med Domproſten i Linköpiag,
Mag. I/r.Olat, genom bvilket gifte hon blef en Stam-
moder för den Lagerfelofka àâtten, derefter med
Theol. Lect. i Linköping Mag. Nils Grubb, och
Gdit med Bilkopen därſtädes Jonas Peryt Gozbus,
”hvilken | hon åfven Öflverlefde, | '

Olauzr

— — nru˙ 1 ——

turgis
? Yie
N, å
; O
on de.
Mini.
6 die

u Pal,

s Patri |

W

in Cdl

inlinua"

m:g,ic.m
är %&U'
en & 20
pkland,
Hertig
ch fölå
n blef
in H

fpeföle

ocheket
frönaté
4 kom
köpiag
a Kann⸗
er med
jh, och
Gal&llf )

O

F

Olaus Jonæ Lutb; Prof. i Upfala var likaledes
en ifrig morſtândare af Liturgien , hvarfére han
åtven kaftades i fångelfe, men änteligen derifrån '
- utfluppen dådde i peften år 1580. Han var Måg
af ÅrkeBilkop Laurentius Petri Nericius. |

29. Literx GREGORII XIII. Papæ ad Gers
hardum Colonienfem Epiſcopum, quibus ipfum
defectionis 'a cœlibatu pontificio arguit ipfique
minatur indignationem & iram ſummam. Fol,

178.

Elector Colonienſis Gerhardus urorem dueens
Agnetam Mansfeldicam Pontificio diplemate Archie-
Piſcopatu Anne 1583, privatus, atque ERNxSTO Du-
ce Bavariæ ope militum Hiſpanorum Electoratu
pulſus eft, z |

. 30 Reſponſum Gebhardi ad Scriptum Ponti-
ficis GREGORII XIII. Fol. 179.

31. David Chyirai Litere ad Dominum Eri-
cam Meaiber Regis Sveciæ Secretarium fupre-
mum. Roftochii Idibus Aprilis 1583. Fol. 185.

22. Laur. Nicol. Norvegi Diſpenfatio facta
d, 6 Febr. 1578. Fol. 186.

Fohanues Henrici, Konung JOHANS Secretera-
re, hade mördar M. Zoban Kempe, i famråd med
hans huſtru Anna Mänsdotter ech fedan med hånne
ſatmmanaflat barn; men detta oaktadt lemnade dock
Klåfter Laſſe dem tiltånd, genom anförde Diſpen-
ſationsbref, at med hvarannan tråda i åktenfkapa

Diſpenſations- Brefvet år tryckt i Baazii Inv. Eccl.

Svcog, pag. 418.

33. Litere Laur. Petri Gothi Archiep. ad
Læanrestium Norvegum, de ejus illegitima dis-
penfatione, Upſaliæ d. 20 Martii 1578. Fol. 187.
Åfven tryckt i Baaxii Iavent. Eccl. Sveog. p. 419.

4. ölindika Präfterfkapets öfverenskom-
melle at förblifva vid Liturgien. Anno 1588.
Fol. 187.

35. Paſzuillus in Liturgiam Upſaliæ inventus
anno 1588. cum Clerus ex Dicecefi Upfalienfi
& Arofienfi e€o ; per Regis literas eilet convo-
catus , & D:no Erico in Scheftuna adfcriptus.

Fol. 188. _

36. Biſkopens i Linköping D, Zob. Terſeri

bref rörande Präſterſkapets rättighet af fina
Socknebönder: die S. Thomæ 1672. Fol. 189.

37. Kong MAGNI ftadga om Kyrkofred.

Fol. 190.

38. Hvad ſom à Proſteting ranſakas bör.
ö Fol. 191. |

39. Colleta ex veteribus Statutis Epiſco-
porum & Provincialium Synodorum Regni Sve-

cix. Fol. 191-
O. Ordning om Teftamente efter den dö-
de af år 1566. Fol, 194. .
AI. Klåckare-Lag, Fol. 195.
42. Kommg GUSTAF ADOLPHS ſtadga,
om allehanda tionde- Perſedlar. Orebro d, 24

Febr, 1617. Fok 1966 - 43—

6
welle

Fol.
4
/
h
; 40

I loc

47

sbp

4

M

4
lis &

DVecan
Eecklia

30
Wsning
Va me
COmmy
i g

G

jl

ffOn ti
fOT Plä

l047,

, ad
| digs
410

kom. /

188

ventus
Alieni,
nnvo⸗
D

Tojer
ia

189

otred,
bör

_3'1(60'

[er

dea,
,M
i

— 27

43. Samtelige Präſterſkapets öfverenskom-
melie vid Herredagen i Örebro år 1617,
Fol. 197. . |
44. Confultatio Pontificis. Fol, 200.
45. Conſilium primum Jefuiticum Colonien-
ſe. Fol 215.

46. Capituli Jefuitici Conventus nuperrimus

in loco quodam celeberrimo, — Fol, 217.

47. Quintum Evangelium Calvinifticum : ex
nihilo nihil fit. Fol. 219.

48. Academiæ Upfalienfis Privilegia a CA-

"" ROLO IX, data die 25 Martii 1595. Fol. 219.

49. Privilegia quædam, immunitates , redi-
tus & indulta Miniftris eccleſiæ donata, ex
Svecanis Legibus , Recesfibus & Ordinantia 1
Ecclefiaftica cölle&a, Fol. 222,

50. Konung GUSTAF ADOLPIIS under-

visning och ordning, huru förhållas fkulle , få

väl med de 64 Stipendiater , fåfom ock med

communitetet, hvilket Konungen låtit inrätta

för 100 Studenter. Gifvit Stockholms Slott

d. 31 Aug. 1624. Fol. 228.

5I. Konung GUSTAF ADOLPHS Dona-
tion til Upiala Academie d. 31 Aug. 1624.
Fol. 232. : N
52. Drottning CHRISTINAS Privilegier
för Präſterſkapet. Gifne Stockholm d, 20 Sept.

53:

, Confesfio brevis, continens præeipuos
fidei Chnihanze articulos , auctore Jeh. Forbeſio,
cum notis Ye. Bareie. Fol. 247, tryckt i Baaxii
Inv. Eccl. Sv. pag. 634 , 660.

54. Litterzæ Za. Forbeſii ad Regem CARO-
LUM IX. Fol. 258.
55. Joannis Baazii TocsParyris ad Epilcopos
Regni Svecie, Fol. 260.
56. Ecelefiarum Danicarum Synodalia. Ann.
1561; 1562;, 1567> 1568 & 1573. Fol.263:

Efteråt finnes anteknadt: Hoſce canones, fane

utiles, obſervatu neceffarios mediocri diligentia

exlcripfit Gudmundus Petrus Salverpianus Schma-
landus in domo paterna 1576 circa Bartholomæi,

57. Nicolai Hemmingii Profeſſoris Hafnien-
fis, confesfio de Cœna Dornini, ad mandatum
Serenifl. Regis & Academiæ. Fol. 273.

In margine fnnes ammdrkt: Hxe Confeſſio eft

approbata a Profefforibus Hafnienſbus d. 6 April

Anno 15790

5§. Carmina Jutonum quorundam in Honos
rem Svecorum. Fol. 274.

Aro icke vialfnigare da ar de hår kunna införas. ”

Ornatis crebro fallaci munere Svecos;
Gratia ſed vefisi parva laboris erit.

Hiuc veniunt nudam fimulantes ſimplicitatem,

Naturam vulpis fimplicitate tegunt.
Præſentis ſecreta notant m codice Regni ä
Ut seferant Regi quæque futura _fuo.U

Urber

| Vef

Sed
In

Fad

tande

u

k

—. —¶—. — — —

Ordni
förde
itde
ger⸗
Och

RU
Forbila,

i Da

CARO'

» FRD RRT

ikopog —

g Ånm

ol, 203

nes, fne

"Ugentt
Ggemn

aus Schin > =

rilobmnal

Hafnient

ad0 —|

| 3. —
gfello 4
6 Apul

Hondr

A
3

ll

tem

G

RR

Urbes vallatas fervant murisque carentes -
Hoſtibus ut melius certificetur iter.
Veftibus utuntur laceratis ut videantur ;
Auxilio noftre & rebus egere Schol?;
Sed nimis auro tantis quoque ſemper abundant,
Ut posfint vi&um fubpeditare fibi,
I nunc & Svecum fuccurre rudibus artis
| Protinus in claffem tranfer amice tuam;
Facta funt hæc Lundis Anno 79. (Forfan 1579)

+ 59. Bref ifrån Upfala til Benge Ericiſon rö-

rande en predikan , fom Mäfter Abraham An-

dreæz Angermannus, S. Mathei dag hållit emot

Klàſter Laſſe. Upfala d. $ Maji 1579. FoOl. 274.

Ibland annat heter det i detta bref, utropade
han Kldſter Laſſe och hans partie för Guds förrå-
dare, och fade : ar en Jandsförrådare år en årlig
karl ( fcilicet compararive) emot Lafja i Klåftrer;
förty en Landsförrädare icke annat ån kroppen
och å%odelar förråder, men Laffe i Klåftrer både
lif och fjäll - År

60. Konung CHRISTIERN den IV:s För-

ordning för Dannemark , om Präfter , ſom fig

förſe med det Högvärdiga Altarens Sacraments -

utdelelfe : om förbudna leder, Gifto-och Lä-

gersmâl: om andelig inſpection: om utlegh
och gäldh. Fol 275. ;
61. Statuta om Præſtearf. Fol. 283.

Aro upſatte Anno a partu Virginis 1559 tempo-
re auptiarum illuſtris ac generof. Comitis Eferdi
Friſiz Orientalis af Laurent. Petri Upfſalienſ. Eri-
cus Lincop. Ericus Streagn. Nicolaus Geflenfis,
Fetrus Arrhoftenſis och Job. Holmenfis.
3 62.

$

—

S | . ;
30 o

62. Pafloris Ho i | hannis An-
Paſtoris Holmenſis Jaeobi 70 A
eriå.mgamcning de jure Patronatus, gifven
gen Kongl. Hofrätten d, 7 Junii 1637.

Mag. Jacobus Jobannis Bureus Sæbrecynthius

Aagermannus var då Paſtor vid Storkyrkan i Stock-

V | i äs och döds
| blef 1639 Bifkop i Strengnäs o
| g: l?i,l_'&?ågs d. 8 Julii 1642. Sonen Ni Burezr
blef adlad d. 13 Maji 1654 med namnet Buren-
Jkioͤld.

Reginam CHRISTINAM Romæ vi-
Vesinteang oh. Mathie Epiſcopi Strengnenlſis,

de Ejus Apoſtaſia. Strengnelie d. I Dec, St,

Vet, A:o 1655. Fol, 287.

64. Extract af 16 56 års Kyrko - Ordning
om Kyia och Svàâgerſkap. Fol. 290.

Kyvrko. T5 1 Riket
dning om Kyrko. Tionde 1 ki⸗
ekrd ph Kibidagen i RI 1635.

k nyttiga ſtad f Epiſcopo och
ägra nyttiga ſtadgar a ſcopo
Cosgione SScarenii författade cen ii. ſörl⸗
delen uti föregàgna Synodo approl erane ER
' eef"r en rättelfe til Stiftets Präfter aapö
' älickgde, til vidare förbättring, Anno 1647
menfe Oct. Fol. 296.

XAxlI. Handlingar och Råds-Protocol.

ler rörande Bifkopens i Wefterås,

Doct. Joh Rudbecks bok: De PI;;;;:
legiis Clericorum ; Doctotum, dia.

ba
- ena

— Mikets

”

alven
pets ti

med p

beck a
prwvile
ingen
incnage
hang 0
I fc,rip
P I0c
Dlicerat
han Or
gåendc
lcgier
Brah
dömet |
ooken
S, $
för R
d. 2 ;
bom &

s Åns
5y Fren
h
rocynthiun
0 I Stocks
; och dåde
ls Bureus
t Burep

Omz Vs

onenis, — +

Det, ty
Ordning

1 Niket
' 108

opo och
Körſta
e, men

kap us A

0 1047

tocols

fers, ,

me!
, Mir
gUleor —

n 0 31

giſtrorum, Baccalaureorum, Studio-
ſorum & Scholarium omnium &c.
Aroſ. 1636 in 4:0 pagg. 706.

Förnämſta driffjädren til deſſa privilegiers
utgifvande af trycket var ofelbert B. Radbecks
farhåga för det projecterade Confiftorium Ge-
nerale , hvaremot han med någre andre af
Rikets Biſkopar ifrigt fträfvade, Här til kom .

äfven det utfpridda rycktet, at Präſterſka-

pets tionde fkulle indragas och Clericie-ſtaten

med penningar aflönas. Detta upväkte Rad-

beck at, til Ståndets förfvar, framgifva dels
privilegier; men hans företag blef af Rege-

ringen få illa anfedt, at boken genaſt blef

indragen och han fjelf ſtäld under ranſakning.
RiksRådet Herr Zeban Skytte höll före, fom
hans ord lyda i protocollet, at intet farliga-

re ſcriptum här i Sverige varit publiceradt

på 100 år, än det Epiſcopus Aroſienſis pu-
blicerat om Preſterſkapets privilegier, deruti
han omkullflår några Balkar i lagen , förbi-
gående Weſterâs Recefs, allegerar de privi-
legier Konung GUSTAF hade gifvit Bilkop
Brafk 15223 förſt han kom til Regementet ,
förr än han blef krönt och medan än Päve-
dömet var , ſägandes at några Balkar i Lag-
boken voro caſſerade quoad ſtatum Regimi-
nis. B. Ruedbeck ſtäldes derföre til anfvar in-
för Rådet år 1636. Rättegången börjades
d. 2 Junii nämde år, och RiksCantzleren ,

ſom emedlertid återkom til Fäderneslandet

d, 14

d. 14 näſtföljande Julii , blandade ſig deruti
på et för Raabechen mindre gynnande fäitt,
”Om fal, Konungen lefde , heter det af ho-
”nom i protocollet, upbrände han boken.
”Hade det varit en fkolefux , fom detta gjordt,
”hade man kunnat ſtryka huden af honom m. m,

”Och: hafver Bilpen en ftor fläng afS, Peders

kjortel, I fina præfationer på bönedagspatens
'terne exaggerar han alt in odium Regiminis
”ihågkommande - odiofisfime om ' pålagorne ,

”fom alt låter ſig ljufligt höra i gemene mans -

”öron: Om ni vifte af ſtatu rerum, fom den
”är mig en god del bekant, då fkulle ingen
”af Er önſka at fitta vid detta bordet. Biſperne
"draga eivilfaker från Rådftugan til Capitlet,
”fedan de äro anhängige vordne i Rådflugu.
”Aroflienfis är en fådan Jävare och öfverdyfs
- ”lar Eder få, at I icke tören lyfta up mun-
”nen emot honom. Han är Au&or omnis
”disfidii i detta ärende om Conlſiſtorio. Han
”är en man af qualiteter , en drifvande ; en
”pertinax, ſom förr fkall låta bränna ſig
”än gifva vika m. m” Cantzleren ville väl
1 början, at B. Ruabeck fkulle aldeles affittas
ifrån ämbetet, men mildrade fedan fitt pållåen-
de och ftyrkte til afbön , jemte alla exem-
plarens indragande.

Frammanföre Handllingarna finnes det tryck-
ta exemplaret af Boken, hvilket med få myc-
ket förre fkjäl får räknas ibland fällfyntare
Krifter, lom deraf, enligt Rudbechs egen up-
. gift

it i a⸗

t allman

| jåt Bi

ten,

fa

m

M

ÅXIIL, (
OM
Kon
I40:

Mann
lom Pörin

körlie

CHRISTA)
- kkevit tl
ea två
1592 y
Mar den ,

Å

mal, köm?a

Sa[GIS MUN

gift i afbönen , endaft 16 Exemplar utkommit
i allmänheten, nemligen 8 åt viffa RådsHerrar,
4 àt Bilkoparna och 3 eller 4 åt Boktrycka-
ren, N
Ifr. Alnandri Hiſt. Libr. prehib. p. 10.
Er. Mich. Fant obfervationes Selettæ Hi"
Ror. Svec. illuſtrantes p, 18 feg. .
Biſkop D. Herveghrs Lefvernes Beſ krifz.
om B. Joh, Rudbeck pd Link. Bibl. i
hbana ſkrift. en

XXIII. Om ordfakerne til Konung SI- -
O GISMUNDS och Defs Farbroders
Konung CARL den IX:s oenighet.
1403 ark. S . ,
Manuſcriptet har väl ingen titul, äfven
fom Författaren icke heller namngifves; men
af förſta bokens början, fläld til Drottning
CHRISTINA , finnes, at det varit ſamman-
» fkrifvit til at utreda mifshälligheterna emellan
deſſa tvänne höga Perſoner. Det innefattar
tillika någon del af Rikets Hiſtoria ifrån år
1592 til 1600 och är uplatt af Arnold Meffe-
nius den olycklige.

Auckor fkrifver i begynnelfen af förfta
boken: Jag var uti min ungdom, 16 år gam-
mal, kommen i E. K. M., Herr Faders ftora
onåde för den Romerſka Kyrkos och Konung
SIGISMUNDS fkuld ; och fatt 16 år och tre
- månader (mäſtedels på Kexholms fäſtning i

PERD

Carelen) en fängen man. ' Tädan'ifrån lät E-
ders K. M. alle fkälige miſstankar oaktade,

kalla mig år 1640 och anamade af mig ed,
år 1645, at jag, ſom hade haft Konung

SIGISMUNDS Præceptor til Morfader, få ock
fjelf hållit med honom , fkulle af Rikfens aller-
lönligſte Cantzelie handlingar, utan väld och
pasfion (ty få) ljuder min ed och fullmagt)

befkrifva fanfärdeligen den Hiftoria, fom in-

nehåller ordfakerna til Konung SIGISMUNDS

och Eders Kongl. Maj:ts Faderfaders Konung -

CARLS oenighet m. m. o ÅR
” Böken börjar med Hertig CARLS ankomſt
til Stockholm 15925 kort efter Konung JO-

HANS :död , och ilutar med Linköpings Riks- :

dag år 1600, innehållande många den tidens
acta publica. e '

Opm detta arbete yttrar ſig Doct. Ol. Cel-
fius i Dilp. de meritis & fatis Mesfensorum Upf.
1753. Pag. 19. In Sveciam Arnoldus rediens
Hiſtoriæ de CAROLO IX & SIGISMUNDO
conferibendae manum admovit illamque fat pro-
lixam perfecit. Hec quidem incdita adhuc tene-
bris mandatur, multa tamen in eadem multum in
rebus,apudnoftrates-olim geſtis, illuſtrandis valent.

XXIV. Nicolai Petri Hafnienſis Antiqui-
tatum Libri Tres. 313 ark.

Primus liber, De Cimbris.
Secundus, De Gothis in Gothlandia ortis.

Ter-

ed

Tertius, De Gothis e Dama, Svecia &.*

. Gothlandia ſimul egresſis, eorumque reliquiis
in Gothlandiam redeuntibus. TIIs accesſit

Chronologia in primum & ſecundum librum.
Item umbra Saxonis Gmmmattc:. S

År förmodehgcn dct ſamma ſom bliti⸗ tryckd
i Leipzig år 1695. på 116 ſidor in 8:o, under ti-

tul af Cimbrorum- & Gothorum Origincs, Migra-

tiones, bella atque Coloniæ, libris Auobus a Ni=

colao Petreio recenſtæ, nunc vero primurn⸗ in lu-

cem editæ.,

Hof- Ràâder Warmholre gitzer oſs icke ge fér⸗
delaktigaite tankar om detta arbete, ſom vid pafs
är 15(0 blifvit förtattadr af Danfke Pråftmannen
och SuperIntendenten i oſt utland Ni icolaus Leirejus.
Störfta delen deraf fkall dock ânnu vara otryekt,
men af det tryckta äga vi både Tyfka och Dan-
sva Ska Ofvcrfat:mn”ar, a

- Mera härom kan läſas uti (er Gaß. Wiarnm-
holtz's Bibl. Hiſt. "Sv; Goth. III. del p. 67> 68.

XXV. Index Epiſcoporum & Sacerdo-

tum Dicecef..Arof. & Tabula Paſto-
ratuum in fingulis. Dicecef. Regni
Svecie. ';';” ark 'utom Regiſter.

Sträcker ſig ifrån äldſta tiderna til, barja,n |
' af 1700. de talet.

XXVI. Konung ERIC den XIV.s Hiſto-
ria päa Rim eller uti en Viſa för-
fattad. 13 ½ ark.

Af Daniel Hand, Adclsman, ſom Autar

med denna vers: CQC 2 Niu

Nu beflutar jag denna Viſan nyy
Som är gjord uti Ramfjö by .
På Romelberg Nyårsdag och ftunde
T'à man fkref 1605 år - '
Och jag 68 år gammal var;
Gud Ofs et faligt Nyår unne.

XXVII. Samtal imellan Junker Päder;
Mäſter Hans, Nils Anderſon Borga-
re och Jon i Berga Danneman,

hållit i Thomafsmäffo marknad i

Linköping A:o 1650. 73 ark.
; Tryckt i en famling af forntidens Sa
gor. Stockh. 4: 0. | oL0
XXVIII. Beråttelfe om de underverk,
ſom åro fkedde i Stockholms Svart-

prödra Klåfter vid et altare och en

tafla, fom föreftålte Chrifti nedtag-

ning af korfet famt vid Doct. Ma-

thiæ graf. 6 ark opaginerad.

Har federmera befunnits vara det ſam-

ma ſom Rogberg utgifvit, men hvilken Upla-
ga är mycket telaktig.

XXIX. Relation med bifogade Docu-

menter om Bifkops-Canonie-Preben- .

de famt Kyrke och Klåftergods och
deras Reduction, med hvad dervid
hänger, ifrån begynnelfen af glor-

vyr-

vyrdigſt i åminnelfe- Konung GU-
STAF den Förftes, intil Drottning
CHRISTINE Regements tid, uppå
Kongl. Maj:ts allernàâdigſte pefall-
ning fôrfattad Anno 1691. 32 ark.

Underfkrifven af C. Ornhze!m S. Leyon-

' é:ark Aznd. Engberg, Fohan. Pering, men up-

ſatt af den förſtnämnde.

Om detta Örnbjelms ännu- otryckta arbe-
te, ſe Prof. E. M. Fants Difl. de Erſeentions

veceffus Aroſi enfös. Upf 1784.

XXX. Handlingar rörande et tilämnadt
Conſiſtorium Generale. 353 ark.

I. Poſtulata Copitularium quorundam in Con-

ſſtorio Upfſalienſi.

Ar Original underfkrifvit af cl. omeu: Jo⸗
— hannes Rudbeckius, Petr. Job. Rudbeckius, Marrs
Stenius, Nicol. Myliander , Jacobus Zebrexynibus
ooch Bened. Leuchovius..
2. Inſtitution och inftru&ion , ſom Kongl.
Majt hafver ärnat at gilva det General Con-
ſiſtorium fom uprättas fkall. _

; Bifkoparnas underdamga fvar och betän-
kancle , förande näſtföregâende inſtitution. Gif⸗
vit Strengnäs d. 14 Nov. 1623.

Biſ koparne voro vid detta tilfälle fammankallåde
i St»cngms* til Hertig CARL Ebilips begrafning-

c 3 34. Bi.

4. Bilkopartias bc Präſterſkapets ytterliga-
e béttmkande om det projecteracde Conſiſtorium
Generale vid Riksdagen i Stockholm är 1624
d. 20 Martii. ; »

$. Forma eller ſätt. Ruraledess et General
Evangeliſkt Conſiſtorium Eccleſiaſticum 1 vVaͤrt

F ademesland Sverige Guds ord och- Guds för-
ſamlings lofliga Präk Iihmiätigaft kaàn uprättas
Och hällas. ”4 RRR 2r Id

6. Kongl. Maj:ts Dropoſiion giond Til Prä-
Rerdkupet angående det öreſlagna. Conſiſtorium
Generale. Actum Stockholm d. *Martii 16254

7. Pàâ Kongl. Ma ts Propoſition belangan-
a Conſſtorinn. GGherale PBräſterikapets under-
dàâniga betänkande och Ivar. Actum Stockh.
d. 30 Mart 1625,

8. Inſtitution och In&m&xon för den Senatu
Eecleſtalico⸗, ſom H,. K. M. hafver aktat bru-
ka fig til. hjelp a Confiliis ecclefiafticis', förefla-
gen, pröfyad och godfunnen af Bilkoparna
och det förfamlade ha&eszapet 1 Stocknolms
Riksdag i3 Aprili Anno 1625. PR

. Theſes Breves, De Conſiſorio Generali
Eccle ſiaſtico in Regno Sveciæ inſtituendo, qui-
bus concors M. iniſterii :Ecclefiaftiei fententia de
quæſtione prefertim punmpah & de Præſide ac
Afleſſoribus dilucide contmetux. å 5
' Original och innchAller 37 Theler underſkref-

ne af Lanr. , Paulinis Gotbw, ”Fonas . .K_ylmzder
I*mcoPc"fih och Foh. Rudbecklus Arolichſis Epi-

ſcopus. i
S | o. The-

10. Thsſes Breves, quæ concordem ſenten-
tiam Miniſterii Eccleſiaſtici complectuntur, De
Miniſterio Eccleſiaſtico. Ißnnehäàller 12 Thefer.

IRr hefes Breves quæ unanimem ſenten-

tiam Miniſterii Eccleliaſtici couupleckatkür „de

Conſiſtorio E ccleliaſtico.

| Thelerne hafva varit 19,1 men Pem medlerfta 4
bladet är . bortnfvxt ſaknas Theſerne 10 — 170

12. Incerti Auctoris keapauin; „ de Regimine
Eccleliaſtico.

. Hans Koncl. Maj t8 Propofiion

| lesdaaen d. 22 Jan. 1627:

14. Prelerkapets fvar pa. faregaendc» Pro»
pouuon |
15. Riksdags- Bellutet, af. d. Jan. 1627.

Om detta tilämnade Conſiſtorium Generale kan
Hiſtarien låfas uti Bilkopens m, m. Oloef Ets
Ecclefiaftique Samlingar, forſta Flocken d'178 folj j.

XXXI. Foannis Schefferi L Liber Adverfa-
riorum, in quo Notæ ad Scriptores
plurimos veteres ac recentiçres.
29 arrk. ; å
Raknas Seheßer i de(s :avecztz thteram pag.

L 299 inter feripta prælo parata, - -
På tråmfta: blader har Ärkebszopen Euc Ben-

velius anteknat: : Emi sρao⅜ Cl. Viri Joannis

| ochefferi & ineditum librum adverſariorum än, Au⸗
dioue publica d; XE Nov. MDCCXIXA. är

c 4 XxxXII.

| ?49 .

—

XXXII. Bref ifrån och til Blfkop Hans ;
Braſk. 164 ark.
Afſkrefne efter Riks- Archivi Exemplar,

Wvarandes i öfra kanten på hvarje bref fidan
untecknad, där de i nylsnämnde exemplar finnas.

De r0 27 til antalet. Man föxbxgar hår at upp-
rikna dem, fåfom redan tryckte i förfta Delen af
deffe Handlingar ſid. 141 — 205. Fortfäâttningen
af denna Breflamling fôrekommer i denna Del-

XxXXIII. Origo, Jus & Privilegium Ve-
rendiæ, eller en proper Relation om
Verends Hårads uphof och begyn-
nelſe i Smaland, ſamt deſs Qvin-
folcks ohörlige och oförliknelige
tapperhet emot de Danfke, under
e Göthernas- Konungs ALLES Rege-
mentstid. 3 ark.

Af N. Ekebobm, -

xxxIV. gohan Molleri Specimen Cim.
Priæ Literatæ. 19 ark.

XxXV. Grefve Bengt Oxengiernas Bref
til Kon. CARL den XII. Dat. Stockh.
d. 5 Martii 1702. 4 ark.

Innechäller ättkilliga råd zörance kriget
mied Czaren i Moſcou och Konungen i ; Polen.

s XXXVI.

V Hans

Kempa,
ef in
r finnas,

å a Upps

Delen a /
Antisgen

a Dcl.

m Ves
om OM
eea
-Qvin

inelige
undet
Rege⸗

| Cim-

s Bed
tockh.

kriget

Dolen,

u

»»»»

XXXVI Hiftoria ]OHANNIS III: ii Svec.'

Goth. Vandalorumque Regis. 15 ark.

Af Mag. Elavas Terferus fom någon tid
var Kongl. Secreterare, men ſedan blef P. &
P. i Lexand. Ar ofullſtändig och ſträcker fig —
blott til år 1563, af hvilket års händelfer äf.
ven någre finnas intagne. Tr. i Nettelbladn

Schwed. Bibliothek.

XXXVII. M. Alexander Betzinger Saͤn⸗
de-Bref, om Evangelifka Religio-
nens forfoljelſe 1 Franken, krifvit
til en Nyärsgåfva; ifrån tyſkan Öf-
verfatt af Canuto Chriſtophori Eccle-
ſiæ Miniſtro in Arvika, år 1590.
6 ark. .

XXXVIII. Conſtitutiones Academiæ Up-
ſalienſis a Serenisfimo Potentisfimo-
que Reße CAROLO GUSTAVO &c.
1655. d. 27 Junii. 2 ¾ ark.

XXXIX. Eric Göransfon Tegels Hiftoria
om Konung ERIC den XIV:s Hand-
lingar uti Sverige, befynnerligen
thet krig, ſom han emot Konung
FREDRIC den andre och the Dan-

fke, ſamt Lybfke, både til lands

och vattn, uti lin tid förde, fig och
Sveriges Rike til motvårn och för-
ivar. 78 ¾ ark. Cd - > Hand-

; > Handfkriften ſträcker ſig til K. ERICS ;
dod är vacker och med rcdxghat fkrifven. - n
Författaren, Son af den rycktbara Göran Pers- n
ſon, blef adlad af Konung CARL den IX. | fölm
Boken är af trycket utgifven, ”Stockholm 1751,; N
med ammärkningar al Lantzhe Rådet v.S ernman. I.
XL. Femtio olideliga ordſaker, hvarſõ- å OSot
re alle fromme och rättſinnige xdb
Chriſtne, ſom Guds Son af alt | 'Ma
” hjerta ålfka och kär hafva, icke T0
:: Kunna. eller fkulle med the 'Sacras — JUM
menkterare eller Calvinifter komma h
Sfverens och til theras falſka och D
— lögnachtiga lära ſamtyckia och be- ida I
Y Vilja; mongom uti denna ftöra oe- = UL

nighet och bedröfvelfes tid til un-
rt derviſning och rättelſe, them Chrift | Md
nom til troſt och hugſvalelſe, dem kun he
vrängviſom til förmaning; med tolf I SN

Vldhdngande förfårliga ſynder, ſom
vi begåendes varda, hvar vi avake |, gd
£ fran Chriſti rena lära och falla tij ' Nae
de Calvinifter; ſammandragen och tö
pä fvenfko utfatt af Petro Petrejo. Å Mden
Upfalienſi Anno 1606. 33 ½ ark. gen on
Ar förfatrarens egenhändiga och iarmo- ä%%lfrvi
deligen det enda exemplar, ſom finnes. RM
l

Ef. thj

ENCS
Orar ert.
da M
m 1751,
Steraman,
hvarfö-
tfinnige
af alt
, Id
Yard

koMma

IIa och
och be⸗
ord 0E
til uf
Chn?

N

£1 ar Efteråt . finnes en appendix af 2 ark
p3 rim rörande föregående-ämne , famt en för-
maning til Svenfka. Rldder(kapet , ſom ſlutas med

foljande:

14 [kola fbei'.omma lon, och thet är ratt,
Med then onda och onyttiga knecht, |
Som -måfte.1-mörkret. ooh helvete im,
Ther pinas och plâgas med hnad och in:
Therfore Gud Eder nådelig. beVvare
Som hafver all. Gudomelig macht och ihre.

(3 2 Mera torde icke behöfva anföras, för at
viſa huru trögt Auctors versàâder flutit. Yttert
ligare töljer: . -Confagiura Aulloris. unicum , på
latinſk vers , och änteligen Przcatio Pctra qm,r

/zzdzmm Matmma Ö* 7 eſpertina.

R Hfta. (idan läfes denna befynnerhga upgift:

Mufcbawm omni tempore ehuis vehuntur. His
petunt bella, bis convivia & templa adennt, mer-

cantur, negogiantur, coloqunntur; omnia publics |

& privata obeknt munia equo:fedentes; atque ſin-
alare illud inter Ordines & Stains diſerimen,
quad ſervilis foriuna pedibus commeat eni &
N obiles uis vehantur.

F örfattaren; ſom utom annat, äfben utgik. |
vit den nu merd icke få aHmanne belkrifnin-
gen om Rylsland, tryckt i Stockkolm 16153
kallar ſig fjelf Regis CAROLI IX. & GU.
STAVI AL?OLPHI Miniſter Aulicus. ?
Aud. Ant. Stiernmangi Bibliotheca Svio-Go-
thica öR 145, 146. Ca |
XLI.

44 ,
XLI. Handlingar och Bref, tjenande til
uplyſning af Kon. JOHAN den HE:s,

SIGISMUNDS, CARL den IX:s och :

TR aaeuk.—
— I. Hertigens af Finland , (federmera K. JO-
HAN d. III) Creditiv för Fohannes Bernbardi,

hans Råd , Laurentius Michaelis och Michael

Fridenvaldt, hans Sccreterare, til Konung SI-
GISMUND i Polen. Gifvit Giederch d. 15
Odobr. 62. På latin. — ;
2. Bref ifrån den ſamme til de famme , Dat.
Vendtholmiæ d. 7 Nov. 1567. På latin.
— Angår __n'ågbt Köpmansgods, ſom blifwit från-

— tagit Köpmansbetjenterna Michael Grefcbov och
Ludvig von Ejfem. N
3. Ifrän den ſamme til RiksRådet och Gow
Stockholm d. 28 Novembr. 1568.
MMed befallning, at han fkulle föka öfvertala
Danfſka Kenungens Broder MAENUS til at i godo
afſtà Arensberg, och det underliggande Länet til
Svenfka Cronan, men i annor handelie fkulle det

af Fält-Ofverſten Kurtzel angripas och intagas.
4, Ifrån

*) Gabriel Chriſtiernſſon var en Oxenflierna, Friherre
til Mörby, : Herre til Steninge, Gäddeholm och
Fàâné, död 1585, fåfom Riks- Råd och Ammiral
öfver hela Kongl, Majts Skepps- Flätta,

verneuren öfver Lifland Gabriel Cbriſtiernſſon *). |

V
å liland(

n I

N

n
land G,
b Mand

ka

ha
na

9, I
oln d

|
vit

nde til
en ls,
X:s od
aM :

k]0
rubardi,
Michatb
ung Sk
v & 15

nme , Dat,
latti,
ifvit krån

fiban och -

h Gow
pfon ”

öfvertalå — >

Hgoåo A

Läner t
flulkds!

g c

, n

filene —
Ja 0ch
wmin!

. Ifrån den ſamme til den lamune. Stockholm
d. 3 Dec. 1568. S
Angår famma fak,

Å

5. Ifrån den famme nl den fammc. Stock-
holm d. 25 Febr. 1569.

Med befallning at upkö” Hampa til Svenſka
Flortan.

6. Ifrån den famme til den ſamme. Stoek⸗
holm d. 25 Febr. 1569.
Med befallning, ar han fkulle accrförhlclpa S-
mon Adekar och Jacob Taur til det gods, fom
de infkepat i Danzig och åmnat til Sverige,
men vådcrdnfvxt til Revel, blifvit af Hindric chs-

fon och Häns Bioͤruſſon bortta it ſamt til någon
del fkingrade, 2

. Ifrån den ſamme til Krlcs OfVchen i
Llfland Claes Kurzel. Stockh. d. 24 Nov. 1568.

Rôrande Arensbergs intagande.

8. Ifrån den ſamme til Gouverneuren i Lif-
land Gabriel Chriſtiernſon. Stockholm d. 17

Martii 1569.

Med befallning, at har icke ſ kulle gifva Rys-
ſen anledning til miisnéje, på det den fridsunder-
handling icke mâtte ftöras, ſlom han nu var ſin-
nad företaga.

Ifran den famme til den famme. Stock-

holm d. 18 Martn I 569. ,
Med tillåtelfe för alla, ſom at Kon. ERIC blit-
vic benådade med gods och förläningar , ar ännu,
på

p Debagelig tid fi behälla dem, endaſt de derå
kunde upvifa famma Konungs cgcnha.ndlgt under-
teknade bref.

10. Konung JOHIANS Mandat, at de gods

öch lägenheter, Töm varit anllagne under fäſt-

| mngar, men af förre Stàthâllare bortſkänkte,

Kulle ätertagas; i ſynnerhet borde de gårdar
revoceras, à hvilka den förgiftiga Förrädaren
Göraz Perſſon utfärdat. Förläningsbref. ,. Gifvit
Stockholm d. 17 Martii I 569. v

II. Ifrån den ſamme til Gabriel Cbr:]?:ernj'm.

. Stockholm d. 24 Martii 1569.

Med befallning, at Jeſper Tieſenhuſen. fkulle 3-
j -tctfa de gods, fom Hindric Claffon honom ifrån-

tagit blort för den - ortak , at han icke ville

ſaàrja Konung ERIC trohet.

12. Irân den ſamme til den ſamme. Stock-
holm d. 18 April 1569.
Mcd befallning, ar han fkulle med alt tilbehör

förfe nâgra pcrfoncr, ſom Konungen vore ſinnad
affärda tl fin Sräger Konungen i Polen. Likaledes ;
ar han fkulle upköpa all den fpannemål , fom kun-
de ôfverkommas och var umbarlig för ?d. tningar-
na; åfven. ſom alt det vin, hvilket 1 Revel kun-
de finnas.

13. Ifran den ſamme til den famme. Stock-
holm d. 5 Maji 1569.
Hvaruti han fôrklarar fitt välbehag ofver det

ſvar Gabriel Chriſtenſſon lemnat den Bajor, fom
gil honom blilyit förf kickad ifrån Narven,

Vidare

—

T4
holm d

I & derd

g uer⸗

deok

der fäls —
känkiey

; gårdar
radaren

. Givt

barnföns

y fkulle 3e
s$ 4 6
om Mrän-

cke. ville

- Siocks

tilbehde
e fanad
ukaledess
om kufi
akningar
cſel kul"

Sjcks

fvt! det

n

vida

|

Vidare och ſom den sård icke Eunde umbä-
gas, ifrân- Refle Slott, - ſèm Hindric Kurtzel fatt
i fötlåning ; och han deſsutom genom :ofanfårdig
Perirtelſe, lâtit uti Donationsbrefvet flere bånder '
och byar inflyta, ån ſom af ilder derunder "lydt,
, få fkulle han vål et år få behålla fjelfva ftam-
godlct, men de orått tilkomne (kulle genaft àterſtallas.

14. Ifrån den ſamme til den ſamme. Stock⸗
holm den 27 Maji 1569.
Hvaruti han anbefaller honomn, at örſe Arvid
Guftafsfon (Stenbock) med några krigsvagnar,
ſamt Fiofke och Tylke Ryttare, emedan han ſkul-

le blifva fol)akug med den til Polen ämnade Le-
Sationen, |

I5. Ifrån den ſamme til den ſamme. Stock-
holm den 28 Maji 1569.
Med befallning, at genom natt och dag öf.
verfſânda några Fodermän til Drottningens och de
Kongl. Barnens fôrnéôdenhet, emedan dertil tjen-
lige perloner icke voro i Sycrige at tilga. s

16. Ifran den ſamme til den iamme. Stock-
holm den 28 Maji 1569.

At han ſkulle làâta Mattz Kôö, ſom (xulle
félja Arvid Guſtafsſon til Polen, få en ny klåd-

ning. Atven at han åt År vid Guſtafsſon [kulle an-
fkaffa ſex häſtar, ſom Konungen ville känka
honom.

17. lkran den ſamme til den ſamme. Stock-
holm den 29 Maji 1569.

Angäende Joban Tube och Evert kKr M, föm”
hade 10Kkt förleda de Revelike.
Xen ;

Z

Afven, at Revel (kulle f ända Deputérade til
kröningen , för at erhålla ftadfåftelfe à fina Privi-
legier. Likaledes, at han tkulle förmå den Lifländ-

fka Adeln, itminſtone de mäſt betydande, at in-

finna fig vid ſamma tilfälle,
18. Ifrån den ſamme til den famme. Stock-
holm den 29 Maji 1569. , .
Mled befallning, om anſtalters fogande til det

Finfka och Tyſka Rytteriets fortikaffande til

Sverige, för at nyttjas emot Danfkarna,

19. Itran den famme til den ſamme. Stock-
holm den 11 Junii 1569.

måltare i Liflaad fôrerdnat La

Med underråttelfe, at Konu;gcn til Landtrànt-

e Jonſſon.

20. Ifrån den famme til den famme. Stock-

holm d. 11 Junii 1569.

Med tilkännagifvande, at han til Lifland förfän=

de några trogna perſoner, ſom kunde brukas til
Fogdar oah andra förtrocndes ſyſslor i landet.

21. Ifrån den famme til den ſamme. Stock-

holm den 16 Junii 1569.
Hvaruti han berättar , ar Brita Olofsdotter,
Enka efter Nils Simonſſon, ſom låtvit ſig bruka för
Finſk Ryttare i Lifland och där blitvit ibjelflagen,
klagar ôfver inneftående ſold; befaller, derföre at
härom fkulle ranſakas och hon til ſin rått fôrhjelpas.

22. Ifrån den ſamme til den ſamme. Stock-
holm den 21 Junii 1569.
Angående de klagomål, ſom Matts Oldenknekts

Enka i Kevel, Brita Persdotrer , deröfver anfört,
at

ar |
Oft

43.
holm c

gOH
g|
,
nfnd

la

ka /
iver
24 I
h&m d

b
någ
v
0d
MI

2. d
holm der

|
M
20 I
hOlm d
|
Gej)
tl |
höri

27, I[

| tolm dr

Å

; C
— 30
| at hennes hus, fedan Revel af de Svenfke var är
| | Ofradt, blifvit tagit under Siottets fkants,
Z 23. Ifrån den ſamme til den ſamme. Stock-

holm den I Julii 1569.

Angående Jacob Thuuns deröfver anförde kla-

gomàâl, ar Hindric Clafjou ( Horn ) lått halshug -
ga hans Fader, Gérasz Thuun, ſom gårt 'Öflver ril n
| fienden, men ſedan blifvir àrtappad; och tillika | - -
ſatr fig 1i beſittning af trenne hans gårdar , hvil-
; ka Jacob bönfaller mårte honom återfållas, ſom
äfven af Konungen beviljades, |
; 24. Ifrån den famme til den famme. Stock-
holm den 30 Julii 1569. S ;
1 Med förbud för de handlande i Revel at föra
mågon koppar til Ryſsland, men và! til Kiga, K. -
. nigsberg och Danzig, eller andra ſtàder. |
a 25. Ifrån den famme til den ſamme. Stock-
: holm den 20 Aug. 1569. ' _
til Med befallning, at Berar Tisfer, Befalmings-.
| man på Hapfal, 1kulle grerfâ fr gods Venden,
| . o . & e -
| hvilket han vid Hapfals äröfrande förlorat.
V | )
26. Ifrån den famme tui den famme, Stock-
- holm den 22 Aug. 1569
k — Rörande Biſkopens i Revel, Herr Yohan von
D Gellerens, derôfver antôrde befvär, ar ätfkillige
at til Bilkops'-ftolen börande gärdar blifvst af obe-
$ hörige perſoner borttagne, | . '*
k 27. Ifrån den famme til den famme. Stock-
holm den 26 Aug. 1569.
ä — Angående Melchior Vegefachs anhållan , ar i ftål-
t R D iet
a
J

Jet för et Canikdòme med 24 underliggande bönder,
ſom han haft i Revels Stift, ſamt et hus på Do-
men i Revel, men hvilket alt blifvit indragit un-
der Cronan, återfå et annat gods, vid namn Fog-
Jlefång liggande 3 mil ifrån Hapfal, hvilket äf-
ven af Konungen beviljades.

28. Ifrån den ſamme til den ſamme. Stock-
holm den 27 Aug. 1569.
Med befallning, at han fkulle fôrhjelpa Clas

och Hindric Kurtzel til at af Liflândi ka Adeln ut-
bekomma 4000 D:r, ſom Kong ERIC dem för«

ſtrâckt, men fedan fkånkt til deffe tvenne brôder.

29. Ifran den ſamme til den ſamme. Stock-
holm den 27 Aug. 1569.

Med underràâttelſe, at Konungen [känker Ged-
ſet Pfele år Thomas Vegeſach.

30. Konung JOHAN den TII:s fvar på det
Memorial, fom Herr Gabriel Chriſtersſon hade
- fändt med Ha»s Boije *) at Hans Kongl. Maj:t
i underdånighet föredraga. Ulffund den 12
Sept. 1569. '
1. Ifrån Konung JOHAN den III. til Ga-
briel Chriſtersſen. Stockholm den 14 Oct. 1569.

Med befallning, at han fkulle foga anſtalt, det
Hans Boije måtte utbekomma de tvenne klädningar,
fom ånnu för honom vorce inneftående,

32. Konung JOHAN den IIL:s fkrifvelfe til

*) Hans Boije, Ståthållare på Vittenſten, blef lefvande
ſtekt af Ryſſen, då fâſtningen 1573 vardt med
ſtorm intagen. |

G

ve

ba

d

la

:
—

t, Gabrie/ Chriheriſan, Chriſt Zdhrn och Jeban Be-
. rendt Secret. Stockholm den 14 Octob. 1569.

Med underrättelſe: I: 0 Hvad ſteg ſom borde
tagas, i fall Ryffen ſkulle augripa Revel och Lifland,
20 Huru de borde förhålla ſig emot dct mom!lb
ga Ty!ka Ryrteriet. |

33: Ifrån Konung JOH, AN den III, til Ga-

w briel Cbriftersſon. Vadtlena Slott den 15
w i Octob. 1569. R

/ 4

Öre At Fredikanten 1 Revel Thomas Kôr, ſon Beyg
er | fkulie på behagelig tid få behålla det uudmhä*u ;
k > hvilket han tilförene ärligen bekommit, . / N
N

34. Hran den ſamme til den ſamme. Hval-
„ſtad Läger på Falerne d. 17 1 Nov. 156+).

Med ytterligare underråttelfe . huxu han fkulle

fåumlla fcr einot der rmotvilliga Tylka Krigsfol-
t | ket, ſamt Perãttelſe om torloppet: at Ä[l;b(it emot
de Daancmark.
t

374. Hertig CARLS' nmmlfe til Gabriel
Chriſtersſon. Häangdals Läger d. 18 Nov. 1569.

Med antydan, at han fkuile ailte, det Fogdarne

0% icke gjorde bönderna någon orått,
"69; 36. Ifrån Kom ung JOH AN den III. til Ga⸗
4 briel Chriflersfon, Stockh. d. 21 Febr. 1569.
Med befallniag , at genom natt och dag fort-
kaffa Chriſtopher Vred, ſom i ct angel åger åren= —
:etll de var affånd til Konungen | Pc.m.n. ;
C

37. Ifrän den ſamme til den ſamme. Stock-
ud holm den Maji 1569. ; |
med SE ; > Med

å

Mled fvar på årfkillige värf och ärender ; fom
han både fkrift » och munteligen genom Erie Hå-

Ransfon andragit, rörande Liflands angelägenheter, -

38. Ifrån den ſamme til den famme af Lä-
gret i Veſtergöthland d. 22 Nov. 1569.
Med betallning, at Gerdt Vedberg fkulle på be-
haglig tid erhålla et gods, vid namn Kayrifen urti
Revels gebiet. l -
39. Ifrån den ſamme til den famme , af Lä-
gret Hvalſtad på Fahlbygden i Veftergöthland
den 22 Nov. 1569. 1
Med befallning, at han fkulle ranfaka, om
någre, af Otto Haſtfebr begärte och i Karkhus
'belågne jordagods, verkeligen tilhört hans Förfå-
der och kunde från Karkhus umbåras, |
40. Ifrån den ſamme til den ſamme. Stock-
holm den 22 April 1570.
w Med underråttelfe, huru han borde förhålla fig,

i den händelſen Ryſſen angrepe Revel och Lifland,

41. Ifrån den ſamme til den ſamme. Stock-
holm d. 24 April 1570.
Med befallning, at fkyndfammeligen fortſtàlla
Svante Ericiſon, fom var affärdad fåfom Sändebud
til Konungen i Polen, ;
42. Ifrån den ſamme til den ſamme. Stock-
holm d, 24 April 1570. R
Med befallning, at Claes Kurezel och de flere,
fom med honom deltagit i t&rråderi, icke fkulle
ſkonas, utan genaft til lifver afſtraffas *). /
R 43. Ifrån
*) Executienen ôfver Claer Kurtzel gick fôr fig d. 3 nåft<
följande Junii, men Hindric Kurtzel, Göran Yxel,

och Eruſi Vitringboff förfändes til Sverige, och blefro

ägenem Hertig CARLS förbön benådade,

ha

h0

hol

I hol

.
hol

hole

RRR

n 43. Ifrån den famme til den ſamme. Stock-
j holm d, 11 Maji 1570. .

Brefvet år på Tyfka, |
i ; Angår nigra gärdar tilhörige Jaſtus
Claudius , Polſkt ſändehud til Sverige.

R 44. Ifrån den famme til den ſamme. Stock-
holm d, 11 Maji 1570.
k Brefvet år på Tyfka och angår någre lande-
. egendomar tilhôrige Salomon Hemmingi. |

45. Ifrån den ſamme til den ſamme. Stocks
a holm d. 13 Maji 1570. . |
W , Med befallning , at han fkulle förbjelpa Her-
ui - man Dynich tl det fkepp och gods, fom tven-
ne af Konungens i Polen fribytare, Görgen Ne-
ska derman och Staffan Loijsfe honom i Dantzig af-
händt, men hvilka nu uppehöllo fig i Revel.

f*å* 46. Ifrån den famme til den ſamme. Stock-
holm d. 22 Maji 1570.
g Med underrättelſe, at Olof Angerman var
förorqnad tl Befallningsman ôfyer Sonneborg
RM och. Oſel.
vU

47. Ifrån den famme til den ſamme. Stocks
w holm d. 23 Maji 1570. |
Med befallning, at på båfta fätt, och ſom

6, | fig höfdes, genom Lifland fortikaffa 'de Polſke
ulle — fåndebuden, ſom varit i Sverige, , |
m - 48. Ifrån den ſamme til den ſamme. Stock-
, holm'd. 23 Maji 1570. . ;
th | Med förebrielſe, för det han och €laes A= ;

ha kefon ( Tost) låtit, utan betallning, upbåra hjel-
DLD 3 Pe=

peſ katten af Finland til en ſtrte ſumma ân ho-
nom behof gjordes, och det til Konungens tkada,
emedan han genom fôrayntning, kunnat vinna nå-
gra tufende marker; befaller derföre, at altſammans
fkulle til honom ôfverſndas, utom det mynt,
. » fom var flaget 1570, hvaraf 20000 marker kun-
de behållas til Svenlka Krigsfolkets afiöning, Af-
yen antydes han, at, ſom Polfka fändebuder Ju-
Nus Claudius varit Syndicus 1i Revel, fkulle no-
ga upfſigt på houom hafvas under den tiden ban,
vid genomreſan, komme at derſtädes uppehålla ſig.

ia 49. Ifrån den famme til den ſamme. Stock-
hohn den 24 Maji 1570.
Med underråttelfe, at Konungen, i anſeende
til de/trogna tjenſter Cbriſtopher Herek honom

och hans Drottning gjordt, i fynnerhet under de-

ras fångenfkap , hade [känkt honom Kronones fä-
tesgård Corbys, med 20 gärdar derunder liggan-

de i Vittenſtens Lån,
50. Ifrån den famme til den ſamme. Stock-
holm den 6 Juni 1570.

Med befallning , at Claes Kurtzel och de oͤfri⸗
ge förrädare utan nåde fkulle afſtraffas.

— $1. lrån den ſamme til den ſamme. Stock-

holm den 12 Junii 1570.

Med befallning , at han fkulle ranfaka om Reh-
mert Scharenbergen, Borgare i Revel, hade råtrigs
het til de gods, hvarom han gjordt anfékning.

52. Ifrån den ſamme til den famme. Stock-
holm den 17 Junii 1570.
Med befallning, at han åt de Finfke Ryttare,
fkulle uplåta £å mänga gods i Lifland, ſom “
Cronan voro fôrfallne, 52. I

N

m— zz

53. Ifrån den ſamme til den famme, Stock-
- holm den 19 Junii 1570.

Med befallning, at Laffe! Hindricffon Hårdell
fkulle tildelas några af de i Lifland förbrutne A-

deliga gåärdar,

Hvaruti han lofvar, i anſeende til det anfall,
hvarmed Hertig MAGNUS och hans Ryſka an-

hang hotade Lifland, at med förfta ditfånda 10

Orlogsſkepp och 2 Fånikor Stakefkyttar, men
fom ingen tilgång var til penningar, fkulle fol-
ker förtröftas om fin befoldning vid förſta làâg-
lighet, | S O | |

/ ER

Å 5§55. Ifrån den famme til den ſamme. Up-
fala den 20 Sept: 1510. .

Hyvaruti Konungen, på hans egen anhäâllan, lem-

nar honom affked ifrån Gouverneurs fysflan i Lif-
land , och i hans ftålle förordnar Hans Björnsfon
til Lappas.

Afrwen anbefaller ban honom, at af borgaren

Honerjdger i Revel, jemte 200 Dalers inneftåen-
v de rånta, utkräfva 1000 flagne Daler, hvilka
”c haft låntagit af Grefve Per til Vifingsborg , och

Grefven nu lofvat Konungen at få låna,

56. Afhandling emellan de Svenfke och
Danfke Commisfarierne , uprättad på Gräntfe-
mötet vid Siöryd emellan Ulfsbåck och Knåryd
den 12 Octob. 1580. '

57. Konung JOHAN den III:s fladga, at
hållas imellan det Kongl. Hufet, gjord '_,,mtl?d |
| Rik-

DT

—

54. Ifrån den ſamme til den ſamme. Up-
fala den 23 Aug. 1570.

Rikfens Råds , Ridderſkapets och flere Stän-
ders famtycke i Stockholm d. 27 Junii I 582.

58. Ridderfkapets och Adelns bifall til näft-
föregâende ſtadga. Stockh. d. 27 Jan. 1582.

$9. Ryttmäſtaren öfver en Fana Finfka
Ryttare Nils Olsfons intygande, at Ture 7öns-
ſon til Aby, den tid Narva, Jama och Copo-
rie äröfrades, ſamt under toget til Nöteborg ,
förlorade för fienden fyra varaktiga häftar ,

utan at derföre ärbolla något fkadeftånd. gif⸗

vet Borgo den 3 Nov. 1582.

60. Bref ifrån Konung JOHAN den III.
til N. N. i Veſteràâs. Stockh. d. 9 Julii 1585.
Konungen förklarar ſig dåruti nôgd, ar med

hielpeſ katten hafva fôrdrag, til deiſs böndern
kunde få någon undlttning af åkren, ;

61 JOHANNIS Regis Edictum, De bo-

fis hæreditariis Conjugis Sue CATHARINZE

JAGELLONICAZ , Datum in arce Arofienfi. '

d. 12 Maji 1584.

62. Commiffariernas Bref til Herr Gu/lw
Gabrielsſon ( Oxenſtierna) til Fånö, Ståthållare
på Revel. Narva d. $ Nov. 1585.

Med underrättelſe, at då de vid Narven vore
til handels med Maſchoviten och fkulle med Lådja
draga ut för ålfven, flog ſtrömen båten omkull,
hvaraf den olyckan hånde, at Pontus de la Gardie
i vattnet omkom, :

Com-

La

fm

1 Kin⸗
1580

I tin

0 1584
a Finha -

n fönta

ch C0pr

löteborg , -

hållar,
nd, git

N den I
|, n med

bönderaa

De b0
Acoken,

t 6ℳ,.

ven v00
mtå Wl*
kul
n omkal,
Ja Gordlé

Copt

R z

Commiffarierne voro: Claes Akeſſon (Tott),
Pontus de la Gardie, Claes Bjelke, Chriſter Ga-
brielsfon (Oxenfljerna), Ture Bjelke, Carl Hin-
dricffon (Horn) m. fl. Vid denna olyckshåndel-
fe omkom äfven Borgmiſtaren i Revel (Barthetl
Rortert , famt aderton andre perſoner, ådle och
oãdle. |

63. Guſtav Baners Bref til Guſtav Gabriels-
ſon (Oxenſtierna). Stockh. d. 23 Febr. 1587.

Med anhällan, ar han hos Fogden på Dagön
ville pådrifva, at de huggne ſtenar och fifefte-
nar ſamt kalken, ſom Hans Maj:t requirerat til
Stockholms Slott, mätte med förfta öfverftyras,

Afven anbefaller han honom, at vid förfta Öpc:_ N

vattn til Stockholm Öfverfånda några fkepsladd-
ningar fpannemål, i fynnerhet korn, emedan det
eljeft vore befrucktandes , at mängen åker i Upland
fkuile blifva ofådd,

64. Konung JOHAN den III.s fkrifvelfe til
Olof Rynning. Vadſtena Slott d. 12 Junii 1587.
Med befallning, at han på båfta fätt fkulle ut-
rufta ſig och fine tjenare, och til d. I Julii
infinna ſig i Stegeborg eller Calmar, för at vara
hans Son, Konung SIGISMUND, följakug til Polen,

65. Rikfens Råds famt Ridderfkapets och
Adelns Förfäkran , at icke deltaga i de ſtämp-
lingar, fom någre af Rådet hafr för händer e-
mot det Kongl. Hufet och den uprättade
Arf- föreningen , hvarigenom de äfven ådragit
fg Konungens onåd. Atum Stockh. d. 19
Febr. 1590.
D sS 66. Her-

58

66. Hertig CARLS broderliga och kärliga
fpörsmål til Kongl. Maj:t, Hans F örſteliga Na-
des käre Herr Broder, om icke måtte talas
til Adeln, ſom förfamlade äro, vid detta fätt m. m.

67. Ridderfkapets och Adelns fvar til the

pun&er, fom then Högborne Furfte Hertig

CARL uppå Kongl. Majts vägnar, den 7
Febr. 1590 på Stockholms Slott framſtällde
och förhandlade.

68. Konung JOHAN den III.s Radfäſtelle

på Ridderſkapets och Adelns Privilegier. — Gif-
ven Stockholms Slott d. 2 Maji 1590.

Tryckt i Åbo Txdnmgarnc 1782. ſ. 361,875,

388, och 1783 ſ. 53.

69. Konung JOHANS Propoſition til Rik-
ſens Råd och Ständer uppå Riksdagen, fom
| holts i Stockholm 1590. |

70 Rikfens Råds och Adelns F oörnyelſe up-
; På Arf- föreningen d. 7 Maji 1590.

. Rädflag. A&m Uplaliæ 19 die menlis
Febr. 1589.

72. Rikſens Råds bref til Hans Kongl.
- Majt Konungen i Polen, då de voro tilhopa
1 Uplala den 18 Febr. 1589.

Konung JOHAN den III:s fkrifvelle
til Rikfens Ständer d. 2 Jan. 1590:-

74. Ko:

Sy&er
burg,

/
del kap

en 2

beiky

N
j

s
X P
reſpechn
Lept. 15

M

kon
U nung
£e Och

79.
sTÅ

Mum |
Plens c
& conf
Cathol;

:

0,
An Re)

v balivg
l gw”
jätte tls
ttma

ar til the
e Hertig
, den 7
ramhllde

H dfaffe]f
e* G&k

ip

b 3003750

n tl Riks

myelfe up"
.

die Wenni

us Ml.
vo tilh0på

)
AM

| Syſter ELISA BET, Hertiginna af Mechlen-
burg. Stockholm d. 27 April 1590.

Rörande någre Rädsperſoners forbrytelſe.

S. Konung JOHANS förbärtring på Rid-
derſkapets och Adelns Privilegier. Stockholm
den 2 Maji 1590.

76. Förfvarelſe-ſkrift på Konung JOHANS
belylini,g. Stockh. d. 11 Junii 1590, |
' På egne och de ôfrige i Konungens onåd fallne

Rikfens Råds vågnar, upiart ar RiksCantzleren Eric
. Sparre,

7. Conſtitutiones & Conditiones, quibus
SIGISMUNDUS D. G. Rex Poloniæ & pro-
ximus Princeps Heriditarius Regni Sveciæ &c.
reſpectu ſucceslionis tenebitur. Calmarim d. 5
Sept. 1587.

78. Rikfens Råds underdâniga fkrifvelfe til
Konung GUSTAF ADOLPH om Tyfka Kri-

get och medels an ſkaffande til defs foxtiattande.
- Uplala d. 25 Nov. 1630.

79. Documentum,

quo Rex Sveci GU

STAVUS Maganus uckiuin & gratificandi ani-

mum Regi Chriſtianisſimo Gallie teſtatum cu-
piens certa quædam ineundæ Neutralitatis capi-
ta conſenſit cum Electoribus & Prmcxplbus

Catholicis.
80. De Bibliotheca Cathedrali Moguntina.
An Rex Sveciæ Bibliothecam Capituli Cathe-
| ' drahs

60 —

dralis ſedis Moguntinæ ſibi vindicare posfit?
Signatum Moguntiæ, d. 7 Martii 1632 2
Balthafaro Henckell Juris utriusque Doctore.

91. Litteræ Claudii Klotii ad N. N. Hol-
mie die Sept. 1642.

82. Ejusdem ad N. N. cum librö_ fuo :
Undervifning til den fvenfka Lagfarenheten.
Holmiæ d. Sept. 1642,

83. Til Herr Bo Guftavsfon (Båt) til Foll-
näs, Ståthållare på Stockholms Slott;
Sine dato & nomine,
Ar på vers och angâr den orått han gjordt fin
— Svågerfka. |

84. Boetius de Jure Patronatus.

85. Rikfens Råds bref til Olof Lauritæſon

och Mårten Helfing. Stockh. d. 21 Dec. 1567.

Olof Lauritzſon och Mätter Måirten voro Kong
ERICS Secreterare. ä

Angår Rikets iråkade fvåra belågenhet och nöd
vändigkeren deraf, at ovånfkapen imellan Konun-
gen och Hertig JOHAN måtte komma til godt
flut, och Hertig JOHAN blifva utur fångelfet
endtledigad , på det hvar man af honom kunde haf-
va råd och dåd, hjelp och tröft.

86. Dalkarlarnes fkrifvelfe til Smålänningare
ne. Tuna d. 9 Jan. 1597.
Underfkrifvit af menige man i Dalarne, Cler-
keri, Krigsfolk, Bergmån och menige allmogen.

Angår Konung SIGISMUNDS befkyllningar emot
Fertig CARL, ' 870

dd

- fing S

Sändnin,
vell, U

lt?
I0 a
dr

N H -

0 bo:
enheten,

til Folk

in gjudt ÅÅ

anrit ]na
C 1f07

or0 Long

; oc odds
an Konun⸗
a i %OA:
; fångelkt

,mingar-

nb, d"'
lnogenn

ip

:

$7. Bref ifrån de vid marknaden i Enkö-

ping närvarande Ständer. Enköpings marknad

Tjugonde dagen 1597.

| Angår de af Hertig CARL framitålte frågor om
Religionen och flere Rikets angelågenbeter. Un-
derfkrifvet af Abrahamus Andr. Ubf. Petrns Jonæ
Ep. tregnenſis och Olaus Stephani Aroſienſis.

— Urtaf Uplands Rytteri, Åke Bengsfon, Laffe
Jòͤnſſon, Hans Påderffon, Påfvel Fönfjon, Jon
Anderſſon, Pebr Jonſſon, Bengt Zouffon, Birgel E-
ricsſon, Torbiörn Anderffon, Nils Guldzerdh,
Chriſtopber Mattsfon, och Bengt Jnſſon.

Borgmäſtare och Råd ifràn Stockholm, Upſala

och Vefterås,

88. Rikfens Råds underdåniga fvar på Ko-
nung SIGISMUNDS , med defs fullmyndige
Sändningebud Samuel Laſcy, öfverſände fkrifs
velſe. Upfala den 20 Febr. 1598.

Rådet fôrſvarar höäruti de ſteg, ſom Hertig
CARL ragit, och ônſkar at Konungen ville ſuoart
äterkomma i Riket, för at affkaffa all oreda, och
enligt fin ed och förfäktan regera efter Syeriges
Jag, , . |
1 :89. Konung SIGISMUNDS i(krifvelfe til
Arvid Erieffon ( Stålarm), få ock til alle trogne

män, underfåtare och tjenare, manhaftige

Krigsmän, ädle och oädle , yppare och ringa-
re, få många fom i Finland inne pàâ Fäftnin-

garna och eljeft ute på marken ftadde voro.

Varſchau d. 14 Nov. 1597.

Han fêrſäkrar dem i detta bref, i anfeende til
Hertig CARLS aufall på Finland, om Inar hjelp,

kyar-

T

——

Lap

hvarföre Han ock til krigsfolks vårfvande, inom
få dagar ville til Eſtland förfända Sten / Baner , til

Hendelò Lindorm Nilsfon , och til Holland Se- :
ereteraren Olof Sverkerfjon fåfom Commiſſarier;

förmanandes emedlertid Finnarna, at i ſin trohet
emot Honom blifva beſtändiga. F

90. Konung SIGISMUNDS bref til ſina
Svenika underfåtare. Varfchau d. 30 Sept. 1597.

Han upgifver häruti orfakerna, ſom det året
hindrat honom at refa 6fyer til Sverige,
förmanandes dem , at icke fätta tro til de ofannin-
gar , fom at oroliga och bullerſamma mennifkor
utfpriddes , utan blifva beftåndige i fin underfåte-
liga tilgitvenhet. . |

— 9t. Konung SIGISMUNDS fkrifvelle til
alla fina underfåtare i Sverige. Varfchau d. 22

Innetattar ſtora befvårs - punéter emot Hertig CARL,

92. Konung SIGISMUNDS Bref til meni-

ge man i Sverige. Varlchau d. 11 Dec. 1597.

Ståldt emot det bref, ſom Hertig CARL emot
honom låtit utgâ på Svenſka, Tyfka. och Latin,

93. Konung SIGISMUNDS fkrifvelfe med
fit Sändebud til fine underfåtare i Sverige ,
jemte några öpna bref, fom i Riket fkulle
kringſpridas. Varſchau d. 12 Dec, 1597.
| Innehåller ibland annat, fôrbud för alle Borgare
och Köpmån , få väl utlåndfke fom .inlåndfke,ai på
Hertig CABLS befallning géra någon förſträck-
nin zi, penningar och varor, emedan Konungen
icke tânkte fig fådant erkänna eller berala.

94. Pol-

4

Konung

tinenti

Mr

gen
gOH

kom
rade

95
Veté%xg
folk oc
02 de
k
ln |
tillik

06 (
Ms I

Y

(ut Vid
Uplala

d
HAD

99
u, lo

nåe, In0M
Bawer, tl
olland Se
nmifanr;
lin uo

til. fna
1507

| det åra
Herige,
olannin.
ennifkot
nderliter

fyelle ti
I d 22

j| meb
1597

AL emot
1 Latio.

ſe med
velige,

N

Borgatt >

kar på
;ör[häfk'
(o0ungén

l,

EED

63

. Polcke Legatens ſerifteliga beſfalining, at
Kondng SIGISMINDS Mandat fkulle in con-
tinenti & m præſenti för menigheten upläfas.

— Egenhåndigt underfkrifven af Legaten, ſom
kallar ſig Samuel Lafky von I/g; ko & %mwaid_

Iunchailcr åfven befallning, å Konungens vàg-
nax, til Borgmaſtare och Rcåd 1 Stockholm, at in-
gen fkulle inlåta ſig med Hertig CARL om nå-
on lefverering och handel, ſom af hanungmy in-
komſter fkulle betalas , emedan Konungen för! kla-
rade ſ àdant fôr intet och kr aftléſt.

95. Hertig CARLS brof til andelige och
veranige, Adel och Clerkerie, Borgare, Krigs-
folk och menige Allmoge i Nerike. Nye Per-
noz den 8 Octob. 1600. |

Han underråttar dem häruti om orſakerna til
fin långre bortavaro i Lifland, och lemnar dem
tillika del af ſin ſkrifvelſe til Pol ſka Ständerna.

96. Cantzlerens Ambete ſtäldt på kKongl.
Maßts förbättring.

97. Litteræ Joh. Henr. Bacleri ad N. N.
(ut videtur ad Regni Canc. Axel. Oren heerro)
Upfaliæ d. 2 April. 1650.

98. Extra& af Sändebudens aändnmg it
Hans Kongl. Majt.

Angår någon fkiljaktighet imellan Konung JO-
HAN och Hertig CARL.

. Articlar , ſom förhandlades uti den Riks-

100. Be-

dag, fom flod i Stockholm d. 7 Martii 1590.

J

100. Betänkande om Kittet, huru ſkilj-
aktigheterna imellan Konung SIGISMUN
och Hertig CARL fkola ur vägen rödjas.
Detta betänkande är til Hertigens vidare pröf-
ning och förbättring framgifvit af nâgre, fom

i fjelfva fkriften kalla fig olyckfahgc bedröfva-

de och vanvyrdade.

1Ior- Copia af den förſegling Och beflut ,
fom gjord är, uti Kongl. Maj:ts nu regeran-
des alles vår allernådigfte Konungs och *Her-
res Konungfliga Kröning uti Upfala d. 17
Sept. 1617. E

102. Contra& med Dannemark om Stral-
funds öfverlemnande til de Svenfka. Actum
Kopenhamn d. 17 Sept. 1628.

. Copia af Rädflaget , fom är hallxt
den April 1629.

Angår ſtilleſtändet med Polen och det tilämnade
- Tyfka kriget,

104. Literæ Regis GUSTAVI ADOLPHI
ad Ruthger Huſium d. Aug. 1624.

Under finnes antecknadt: deſcriptum in Cancel-

laria illuſtrisſimi Magni Heendan Cancellavii ex
avtographo, ut primum ab ipfo Domino Cancella-
rio conceptum fuit anno 1624 d. Auguſti.

105. Konung GUSTAF ADOLPHS bref
til RiksCantzleren Grefve Axel Oxenflierna.

Berlen den 29 Octob. 1625.
| Angår

Sä
— n fotirskdin S

å Angår Polfka Kriget, Ibland annat (krifvet
) . - Konungen i detta vidloftiga bref: ”Jag och Fåle-
"herren drogo til Veſtermünde ſamma Coſſakckr
”paffera at förlåggia, och fom vi tit komme, Vi

kr — "GonfaRkus folk på andra fidan Veſen och beg-
n 'ge Saphier, Fader och Son, deras folk pâ andra
k o00 o0c fidan Dynner, hvilke med bôſſer och ſtycken på

. ”ofs fköte, dock hinte Heiduke béôſſorna intet
"ôfver, men med ftycken råkte de nâgra karar til
dods, och ibland andte fkott unte them Gud

7 + kI S 2 j ſatt å
; then äran, at the gångaren, ther jag ſatt uppâ,
”med ct ſtycke räkte och ihjålfkuto, hvaröfver
[a |

”the vål utan tvifvel vordo hégmodige; men jag
7 "har ordſak at tacka Gud, ſom mig nadeligen
min dödlighet hafver pimint, och likuzil jeke
”låtit falla utaf mina fienders hånders verk.“

]e På et annat ftålle i detta bref heter det: ”hun«
n "zren och alle kalle Loſement hafva drifvit of3 ifrån

"Kåkenhufea och hit, på hvilken vig jäg mera
Ld > . o A 3
yncka ſett ån någonfin :förr i 15 àr, fom ja
"hos kriget varit hafver. Hår måfte Jag fmula för

t | ”folcket , ſom man plågar giöra för "hönfen , (å R
oſflitigt hafver Måns Märiensfon ſakerna beſtàlt.“
fe 1I06. Ifrån den famme til den famme, Ber-
ſen d. 30 Nov. 1625.
Angår et tilämnadt fammanträde med Hertigen
at Curland, öG rr
„ 107. Ifrin den famme ti den ſamme. Ber-
« ſen d. 16 Dec. Dec. 1625.
d Med Project til en ny alliances afflutande, åfven

ſom årfkilligt rôrande Lifland. På et ſtälle i bref-
vet fkrifver han? ”Gud gifve I vote i Sverige,
„ty ther går fållfamt til.“ Och på et annat: ”Lart
ÜÄ“V Nilsſon och Peder Erictſon äro både fjuke, år
”få jag Secreterare och Camererare, vore.jag cale-
fſactor, få vore jag o Maria tria, —

k i 108.

108. Ifrån den famme til den famme. Up-
ſala d. 25 Nov. 1629.

Angår några upkomna quereller imellan Prin-
ſen af Danmark och Rhengrefven,

109. Ifrån Printfeffan CATHARINA i Vei-
fenburg til Konung GUSTAF. d. Julii 1629.

Angiende f/cerdomaren Straſsburgs opalite-
lighet,

110. Konung GUSTAF ADOLPHS Po&-
| ſcriptum til RiksCantzleren. Hufvudqvarteret
i Oberndorf. d. 29 Sept. 1632.

Rörcl ärd hlhga underhandlmgar

EÅ

r 111. Ifrån - Konung GUSTAF ADOLPH
til RiksCantzleren d. I April 1628.

Angàâende Kriget med Polen.

112. Konung GUSTAF ADOLPHS Re-
folution om Elfsborgs lölen. Bäckared d. 8
Jan. 1613.

113. Articuli Novi Fœderis.

Ofvanföre är anmärkt: Exemplum Ser ipti, me

— nu illuſtr. Caucellarii illuſtrati.

114. Reſignatio Fœderis Ofenſivi & Defen:
fivi inter Svecos & Gallos. .

IIS. Tractatus Auxiliaris inter Svecos &
Gallos.

116.

|
b Ma

odé
ta

- MM

ip0

É

M
tir

d

€>
€e
—
—

L

i6

116. Forma Literarum Serenisſimi Regis

GUSTAVI ADOLPHI, quas ad Cäcfarem e
odem tenore, effe transmn?as credibile eft. Da—

ta Strallundæ Anno 1630.

117. Literæ Friderici Gerſto ad Cancellari. S

um Ax. Oxenſtierna d. 15 Jan. 1631.

I xg Ljusdem. ad eundem, - Thoruni d. 13

3 Martii 1631.

II9. Serenisfimi Reg. Majtis Sveciæ Re-
ſponfum ad illuſt. D:ni Bar. de Rorte , Chri-

?. ſtianisſimi Regis Confiliaril & in Aula Renden-

tis , propol 3tzonem, coram illuftrisfimis Regni
Adminiſtratoribus ex Senatu fa&am Stockhol-

miæ die 2 Sopt. 1637. Actum Stockholmiæ

die Nov. 1637.

120. Hvad ſom afhandl las bör i Frankrike.

12I. Tractatus Anglicus.

122. Literarum Cancellarii exemplum ad par
trem jofephum. ; |

123. Extra&tum e Literis Salvii ad ' Ragi.
nam CHRISTINAM. Hamb d. 7 Dec, 1639.

124. Literæ Laurenti: Ha)tr: ad Regni Can-

cellarium, Dantiſci d. 8 Mart. 1630.

125. Ejusdem ad Eundem, d. 27 Apri! 1631.

126. Ejusdem ad Eundem. d. 20 Junii 1632.
E 2 127.

—

| 12—7. Anonymi Literæ ad Cancellarium Ax.
Oxenſtierna. EX loco noto d. 27 Sept. 1634:

128. Ejusdem ad Eundem. Ex loco noto

d. 15 Octob. 1634.

129. Ejusdem ad Eundem. Ex loco folito.
d. 27 Junii 1638.

130. Ridderſkapets och Adelns fvar uppå

de Functer, fom H. N. Hertig CARL hatver -

dem anmoda låtit, d. 24 Julii år 1597.

, 131. Hertig CARLS - Frågor, Vadftena
d. 23 Junii 1598. Och Ständernas derå gil-
ne IVar. Vadſtena d. 25 Junii 1598.
13 2. Ständernas Förening med Hans Fur-
ſteliga Nåde Hertig CARL. Vadſtena d. 27
Junit 1598- |
133. Copia af det bref, fom Ständerna med
Tyke Larsfon (Gyllencerewtx ) i underdånighet

Kon. SIGISMUND tilfkrifvit. Vadſtena d.28

134. Pun&er, hvilka Konung GUSTAV

ADOLPH förelade Rikfens Råd at belvara-

Stockholm d. 9 Dec. 1614.

135. Puncter, hvilka Konung GUSTAV
ADOLPH förelade Rikſens Räd, at jemte den

förra — propofitionen Öfverligga. Stockholm

d, IS Dec, 1614.

136.

5 Era

136. Danfka RiksRådernas bref til Svea
Rikes Råd. Köpenhamn d. 31 Martii 1610.

137. Bref tl Drottning CHRISTINA ifrån

dävarande Refidenten i Munſter, federmera

RiksRådet Bidrenklos. Munſter d. 24 Junii

St. n. 1648:

Rôrande Frids-underhandelen Osnabrug och
ch. Munſter.

138. Refponfum Confmdcratmum Belgorum
ad Chartulam quandam Domini L»gcrfeldu.
Albæ aulæ d. 29 Odob. 1653.

Subſcripfit nomine & cx mandato Comitii Sta-
tus Val. Strikland, Praſ- |

139. De Proprietatibus , qualitatibus atque
utilitate machinarum quarundam bellicarum.

140. Copia utar det jag i Nyköping uträt⸗
tade.
r utan uném(kmfc, .

141. Copia Literarum Reipublicæ Atgenti
nenſis ad Serenisſimam Reginam Sveciæ CHRI-

STINAM d. 4 Febr. 1646.

142. Exemplum Literarum ad Imperatorem
manu ipfſius Cancellarii primo ſcriptarum-
Magdeburgi d. Seht. 1635.

143. Litere Axehi Oxenſtierne ad Das.
Heruh. uw. Stäkeborg IX, Kal. Oåob, 1614.

E z5 1144

| |

70 ðð

144. Literæ Zohannit Oxenflierna ad patrem
Ax. Oxenflierna. Londln d: 2;* Ai; 1633.

145. Ejusdem ad Eundem. Stetini g. II
Martii 16,3.

146. Ifrån den ſamme til den ſamme. Os-
nabrug d. 9 Martii 1646.

Angående Frids underhandlingen i Osnabrug.

147. Ifrän den ſamme til den ſamme. Os-
nabrug d. 27 Sept. 1647.
Om ſakernas dà varande ſtällning i Tyfkland,

148. Ifran den ſamme til den ſamme. Os-
nabiug d. 29 April 1649. |

149. Then Svenſka SjöRätt och Sbepbs⸗ |

articlar.

150. Literæ & a a Peiri Abet: Smaltzi ad
Cancell. Åm:l Oxerſtierna. Glyckſtad d. 19 Ju-
i 1036 |

15 I. E jusdem ad Eundem. Pariſiis d. 29 9an
1636.
152.

*) Smalnzixs ſtuderade på Riks- Canc. Axel Oxen-
fiiernas bekoſtnad, blef ſedermera haos Handsecre-
terare och nyttjades i vigtiga fôrrâttningar; men
antog Catholf ka låran i Stockholm, rymde utur Ri-
ket, och gick i Kejterlig t)uai% Giörvelliana
(pag. 251

&

152. Propoſitio, Smalivii manu feripta, ſine
tamen notatione temporis.
Videtur habita, in præſentia Cancellarii , & Lee
gatis klectoris Saxoniæ. ;

153.Bref i'rån Smaltzius tlI RiksCantzl. Gref-
ve Axel Oxenſtierna. Roan d. 17 Febr. 1637.
Med åcfkilliga nyheter ifrån Frankrikee

154. Ifrån den ſamme til den famme, Stocke

holm d, 16 Maji 1637.

Hvaruti han utbeder fig RiksCautzlerens mogse
na råd i anfeende til ſit tilämnade frieri til Hu=
gonis Grotii dotter. |

155. Ifrån den famme til den ſamme. Stock-

holm d. 12 Junii 1637.

Med anhållan , at blifya forſand til Fâltmar-
fkalken Baner, för at nägon tid hos honom
förblifya.

156. Inſtruction, hvarefter H. K. Majt
vill HofCantzleren Herr Joban Salvius ſig
än yttermera, vid den Franſyſka Ratificatio-
nens utlefvererande rätta fkall. Stockhom d.
1637.

Upſatt af Smaltæius.

157. Korta Antekningar ( ſine dubio Smali- =

zii) om mitt affkedstagande i Sverige, innan

jag begaf mig på reſan til den Legationens
befhridande, hvartil jag var utſedd.

E 4 Den

—

Deu 12 Martii, berer det, men året nåmnes icke,

; Jick jag min depefche af Regeringen m, m. ,

Tog affkied af Drotzen, fade, jac fkulle re-
ferera RiksCantzeleren alt det jag bade bördr och ſedt.
N Ja privaro: ( Drotzetus ſcilicet dixit, Reginam
o00 - Mätrem vara nügot mera ſedat. Filiam ſpernere
vanitatem & actiones marris. Pfaltzoravium eſſe
guietum. De Archiepiſcopo ſe defiderare conſilia
Cancellarii. Aroſienſem non poſſe præteriri. Ca-
Fr R velinus (forre Paulinus vel Laurelius) fururus |
20 Jir multi mali coneitator. Aboenſem deſtinari Lin- den
copiam, Jacobum Zebrazynthium Aroſiam. Con-
reſtabatur affectum fuum in me. - '

158. Smalizii Negotationer af honom fjelf
uplatte på et löft papper. ; ; |
Defle Negotiationer hafva fig tildragit år 1637, en
di han fick i commisfion ar refa til Hamburg , och
/ ; » åinnebåller detta papper et kort promemoria, hvad
han borde uträtta i Dannemark, i Hamburg hos
Salvius, äfven fom i Holland och Angland. '

159. Bref ifrån Smalizins til RiksCantzl. lin
Gret Axel Oxenſtierng. Medellöſa Präſtegârd
d. 19 April 1639. A T
Han gifver håruti tilkånna, at fom Herrarna
af Regepingen och Råder fattat den Refolution, at
med händer och fötter , féôrhindra hans emploi i ;
Å : Sverige, få nödgades han föka fin dimisſion. (

160. Ifrån den famme til den famme. Tum-
bo d. ,12 Julii 1639.
20 Med beråttelfe , at han, fåfom oförpaflad , tvenne
dagar blifvit hàllen i arreft i Jönköping; och urfäk-
ket han fått höra, at RiksCanzleren illa uptagit.
101.

M o
Rolle I

]
„

ull
it oc f
frernan
|
inari Lite
aim, (or⸗

om fel

år 1690
Ufg ; (JL*
ia, hrad

urg hos

Cantal
flegård.

Hertarnå

-
illl |

”
| futuras 3

.'&Ål:v.ona h v

emplal /

- Tur

tvenat
”
I5;

lel.

: -

—— | 73

161. Ifrån den famme til den ſamme. Me-
dellöla Präftegård d. 5 Aug. 1639.

Angäâende den begärta dimisfionen,

162. Ifrån den famme til den ſamme.

R örande ſamma åmne, hvarvid åro bifogade,
Rationes dimishonis petendæ.

163. Ifrån den ſamme til den ſamme. Em-
den d. 16 Sept. 1639.

Augående defs härda medfart i Hamburg a
Salvius. | |

€ I

164. Ifrån den ſamme til den ſamme. Am-
fterdam d. 32 Nov. 163 ER
Åfven om fin dimisfion, och den onåd han rä«
kat hos RiksCantzleren,

165. Ifrån den famme til den ſamme. Vi-
kingåkers Präftegård d, 19 Febr. 1640.
Med tackſã gelſe för den nâd Kongl. Regerin-
gen honom beviſt genom Defs Öpna bief af d. 30

Januaril.
166. Ifràͤn den ſamme til den ſamme. Me-
Fa PEr .
dellöfa Pråftegård d. 2 Aug. 1640.
Med förnyad förklaring af ſin erkåafla för den
vundne nåden, ; .
Han fkrifver karuti bland annat: Vill Eders
Excellence icke förjkuta eller förldia mig, utaz
€ a : ; É $ ? SS
vacka mig fin milda band; kin jog icke gå eler
löpa, få vil jag Riypa för at fatta benne.

167. Ifrän den ſamme til den famme, Me-
delloſa d. 7 Oåob. 1640.

Angående enfkildte angelågenheter,

—

- 168. Ejusdem ad Eundem. Lucetm Parif.
d. 6 Nov. 1648.

. 169. Ejusdem ad Eundem. Regiomonti Bor.
d. 8 Martii 163 I.

S 170. Ifrån den ſamme til den ſamme. Frank-
furt d. 7 Febr. 1634.
Rörande det olyckliga flaget vid Nörähngcn.

171. Ifrån den famme til den ſamme. Pa-
ris d. 23 Odob. 1634.

Med yttrad miſstanke, at brefven i hemlighet
ôpnades i Paris, innan de lemnades til fine ågare;
hvarföre han 1åder RiksCantzleren, at vara var-
ſam i fina utlåtelfer, på det icke nagot mårte up-
täckas , ſom borde hållas doldt.

172. Ifran den ſamme til den ſamme. Metz
d. 28 Sept. 1634.

Med underråttelfe , om Franfofernas yttrande
rôrande Svenfka fakernas belågenhet, efter det o-
lyckeliga flaget vid Nördlingen.
Han flutar brefvet med et Latinfkt Diftichon,
fom i anledning af Svenfkarnes nederlag blifvit
författadt af nagon fom juft icke vaut Oxenſtiernas
vån. Det lyder ſaledes: |
Va tibi Frous tauri, (Oxenſtierna) Tua Cornua (Horn)
Jam periere;
Nunc tua frons petitur, fi fapis ito domum.
Vid Nördlingen anförde Horn den cna fygelen,

173:

UL
]an.

Aul

|
höln

lolm

”

ho ln

, Ne

e Pa

onti Bor.

s, Frattke

Ydlingen,

me, 14

hemlighet —

fine ågare,
var var
måltt up⸗

6, Metz

; guandt
fer det &

D ſichen,
| 20 /)1[/915

”D
aftrdl
a (for)

u;

j bt
yb

-

172. RiksCantzleren Grefve Axel Oxenfliere
nas ſkrifvelſe til Smalizium. Strallund d. 11

Jan. 1636.
Med befallning, at han fkulle varna Bengt Styr

te, fom var fôrfänd til Dannemark, at han icke af
vanitét fkulle föra nägra diſcourſer om Sveriges
inhemſka ſtat och freds underhandlingen derute.

174. Ifrån Smalixius til RiksCantzleren G Gref

Axel Oaenſtierna. Markaryd d. 15 Jan. 1636.

Om hearjehanda.

175. Ifrån den ſamme til den ſamme. Stock-
holm d. 27 Jan. 1636.

176. Ifrån den ſamme til den ſamme. Stock-

holm d. 6 Febr. 1636.

R örande dc hemmavarande RiksRådens tankar
om Frids- underhandlingen.

177. Ifrån den ſamme til den ſamme. Stock.
holm d. 20 Febr. 1636. |

Med underrättelſe om Regeringens Hattade be-
flut at ſamman kalla utſkotter.

178. Itrin den ſamme til den lamme. Stock-
holm d. 13 Martii 1636.
Angående erhällne Depecher, hvyarmed han fkul-

le begifva fig utrikes och hoppades fåledes fnam
träffa Riks- Cantzleren. j

179. Ifrån den famme til den lamme. Stral.
fund d. 5 Julii 1636.

Med Complimenter. 180.

k

180, Ifrån den famme til den famme. Ham-

durg d. 15 Julii 1636.

Hvaruti han anförer fina difcourfer med Fran-

fke Legaten i Tyiklapd Chamond, rôrande frids
underhandlingen och Sveni ka fakernas belägenhet.

Ibland annat hade Legaten yttrat ſig om Gro-⸗
tius, 4 han i Frankrike mera J kadad: da gagua⸗
de Svenfka intereſſet.

I81. Ifrån den ſamme til den ſamme. Stock-
holm d. 30 Jan. 1636.

Med underråttelfe om Danfke Geſandternes an-
komft til Stockholm d. 28 och företräde hos Drots-
ningen d. 29 Jan. 1636. |
182. Ifrån den famme til den ſamme. Paris
d. 29 Aug. 1636. |
Med beråttelfe om förloppet 1 ſin reſa ifrån
Hamburg til Paris.

183. Ifrån den ſamme til cn ſamme. Lion
d. 15 Sept. 1636.

Rôrande fin tilåmnade refa ui Italien.

184. Ifrån den ſamme til den ſammme. Genua

28 Sept.
d. g oa, 1636.

Med årfkilliga Nybeter ifrån Italicn.

187. Ifrän den famme til den ſamme. Ham-
burg d. 3 Febr. 1638.
Rörande fin reſa ifrån Stockholm til Hamburg

ech ſamtal derftådes med anniyf ka Ambaifadcuxcn
ℳAvauna Oemn

ur d

— — C

e — —

1
1$)

Durg d.

DEN

188

inen

Ariſten
Verxrens

L ——

e E Om refan heter det: Den ” veſze jag ifrdn
Stockholm , och kom d. 17 til Helſingéèr med be-
Jodr. Aldrig dr mig denna vdgen af Ldns-och

nih⸗ Herdingsmdn få grofva putſer vederfarin, Jä, de-
a & — des i Småland, ſom nu. De förldra all refpeåt
ER o00 på Kongl. Majas paſzs, föregifvande fkjursuin-
om Gr gen vara affkaffad; flicka fig undan och lemna
b ga c en mitt på vdgarna utan fordenfkap. Hade Lands-
— böfdingen varit vid banden, fkulle vå någre blif?
vie aupne vid Örate —
, Siocks . ; _
186. Ifrån den ſamme til den ſamme. Ham-
en ä0 burg d. 12 Febr. 1638. |
j0 Diotts — Angående fine och Salvii Negotiationer med
É & Avaurx rörande Franfka alliancen,
v lus > 387 Ifrån den ſamme til den ſamme. Ham-
burg d. 1 ½ Martii 163 8.
h ida - Angående Negotiationens flut och ratificationer-
nas ôfverlefverercande. |
L00 188. Ifrån den famme til den ſamme. Vlies-
: . Apr
ä 2 28 Mart. 1638

J

Med åtfkilliga Nyheter ifrån Holland,

Ga c L u N
XLII. Den Svenfka Rimkrönikan,. 86 E
ark på papper. ,
“ ; | | /
Ar den famme ſom Haddorph utgifvit under -
Har titul: Dez Zamla och vidlöfiiga Rimkrönikan itrån

pag. 17, men ſträcker fig icke längre än til
pag. 446 eller få långt fom Bjelkifka hand-
hmb”gf ; > Skriften går , med hvilken den ock narmaſt öf-
verensſtämmer. Mot flutet äro några blad ut-
rilfne

och faknas fåledes hvad hos Haddorph finnes
ifrån fid. 139. rad. til fid. 444 rad. $.
Frammanföre finnes , deck icke på rim, En
kort beråtielfe , om några få Uildndſke Göthifke

ſom Inldndſte Kenungar, och flutar med CARL -

VIII. ätven, om våra Hedniſke Förfåders Gude-
Sjenſt m. m. Handſkriften är för öfrigt icke
ivärläſt, och ſynes vara itrån flutet af 1400:de
eller början at 1500:de talet. .

XLIII. Monumenta præcipua, quæ in

Scania, Hallandia & Blekingia in-

veniuntur, obfervata & cum Hifto-

rica brevi enarratione illuftrata ab
Hermanno Chitreo Vejano. Anno
Chriſti 1599. 5½ ark.

Tryckt uti Cantzlie - Rådet Lagerbrings Mo-

numenta Scan. Vol. I Pi 278 — 326.

XLIV. En gammal Svenfk Krönika.
8 ark. ö

”. Defe& både vid början och flutet.

På förſta fidan har Affeffor Braad anteknat:

Denna efterföljande Krönika år blott er kort ſam-

mandrag atur Olai Petri Svénfka Krönika intil

Koenung ALBRECTS fångensfkap.
Förmodeligen är den dock äldre, ock har
til äfventyrs blifvit nytt jad af Olaus Petri.

Äfven har Herr Doct, och Dompr. Alf på
| träm-

— =

fümſta
handling

— Grelslo

Konung

— GERD

har vid
den, oc
necdot

Gu/kw j

Den «
vid futet

- Lage
Svenlka
—

ÄLV. |
ver
w D
Ne
the
reß,

FAM tr

ÄLVI,

get
M

L
tph
Oriugg

m fnes
j

å mÅr

J
e Göhfk

ved CARL
Iders Gad
01( ICAC
f l4 .,M

que in
I
m H&&'
frata ad
Anno

ringd M0
0

(rånikd,

t
antebtal
l W
juika w

—

. 55
främſta ſidan anmärkt: Hdr ndmnes, det i andra
bandlingar icke Idrer finnas, at ex Herr Folke
Grelsſon varit Folkuxgarnas Stamfader, gift med
Konung KNUTS Doner i Dannemark INGE-
GERDT. . Ärkebifkopen Doct. Eric Benzelius,

har vid denna berittelfen ſatt et NB. i brätc

den, och berättar härom fåfom en färdeles A-
necdot i deſs bref til fin broder Cenfor Libr.
Guſtav Benzelflierna 5 173 5.

Den ofvan anlörde Hiſtoriſka upgift finnes

vid flutet af tr och början af 12 bladet.

- Lagerbrings mening härom kan läfas i defs

Svenſka Hiltorias Del. II. ſid. 92 och 95.

—
XLV. Eraſmi Ludviktſon Krönika éf⸗

ver den Stormågtigfte och Hôͤgbor-

ne Furfte och Herre, Herr ERIC

med det namn den Fjortonde, Sve-
riges Göthes och Vendes med fleres
thes tilhöriges Konung. 28½ ark.
Eraſmus Ludovici var Konungarne ERIC

Och JOHANS Secreterare, vir majeris aaaeſeris

quam eruditionis ſäger M.eſenius.

XLVI. Handlingar rörande .inråttnin-
gen af et General Conſiſtorium i
Svyerige. 43 ½ ark.

I. Inſtitution och Inſtruction, ſom Kongl.

Majt hafver ärnat at gifva det General-Con-

ſſiorium ſom inrättas kall.
2 For-

860
2. Forma eller ſätt, huruledes et General-
ConiReotiaum. Eccleli ſialſticum i vårt Fädernesland

Sverige , Guds ord och Guds Förfamlings
lofhg_)a bruk likmätigt s kan uprättas och hållas.

3. Biſkoparnas [var vid ſammankomſten i

Strengnäs på Konungens upgitne Förflag til et
General-Conſiſtorium. Strengnäs d I 4 Nov.

1623.
Bilkoparnas och Präſterſkapets yttrande

vid Riksdagen i i Stockholin d. 20 Martii 1624,

rörande ſamma ſak. Stockholm d, 20 Martii

1624.
s. Kongl. Maj:ts Propolition ; gjord til Prä-

ferikapet , angående det förcilagna General-
Confliftorium. - Actum Stockhoim d. Martii
6. Theles breves , de Confiftorio Generali
bus concors Minilteru Ecclefiaſtici ſententia ; dé
quæſtione prælertim principali, atque de Præſide
& Aflefloribus dilucide continerur.
„Ungerteknade af: Perrus Kenicius VUpfalienfis,

Laur. Paulinus Gothus, Johbannex Rudbeckins ro-
ſienſis och Jonas Kylander Lincopienſis.
In marginc har Arkebif kop Benzelius vid Rud-
bechens namn anmârkt: 4 † bonosm ock upſatt, ſom fes
af Originaler, ſom finnes bos Herr Proften Kallenium,

2. Uppå Kongl. : Majts vår allernàâdigſte

Herres och Konungs ötverantvardade In;hu—
Gion, belangandes Conl liſtorium Eccleſiaſticum,
ſom

dar nde:

Eccleliaſtico, in Regno Sveciæ inſtituendo „qui-

fom upt
underdå
Adum

t

underdn

Stockholt

6, Tnf
fom Kon
bjelp in (
Vad och |
lamlade

Åp 16

I0 Ia
Mojt haf
Horium (

II. F0
Cenera] (,
N Fådeny
Cd Pör
UPY'åttas 0
12. R
hOHUl?(r (
8 för gm
l,

emnende ;
i&lte Imé

hund

”EM A

2
RRR

fom uprättas fkall i Stockholm ; Priftér(kapets

underdâniga och ödmjuka betänkande

och ſvar.

Acdtum Stockholm d, 20 Martii 162 5.

8. Uppå Kongl. Maj:ts Propofition, belan-
gande : Confiftorium (Generale, Präſterſkapets

underdåniga betänkande och fvar.
Stockholm d. 31 Martii 1625.

Actum

9. Inſtruction för den Senatu Eecleſiaſtico,
ſom Kongl. Maj:t hafver aktat bruka ſig til
hjelp in Confilis Eccleſiaſticis, föreflagen, pröf-
Vad och godfunnen af Bifkoparna och det för-
famlade Präfterfkapet i Stockholms Riksdag in

I Avpr. 1635.

10. Inſtitution och Inſtruction, ſom Kongl.
Maj’t hafver ärnat at gifva det General Con-
ſiſiorium ſom uprättas ſkall. In Novemb. I 643.

II. Forma eller Inflru&io, huruledes et

General Conſiſtorium Eccleſiaſticum i

vårt kä-

'.ra Fädernesland Sveriges Rike, Guds ord och
Guds Förfamlings lofliga bruk likmätigt, kan

uprättas och hållas.

12. Rikfens Ständers beflut, hvarigenom
Konung CARL GUSTAF antages och förkla-
ras för Succeffor efter Drottning CHRISTINA.

Actum Stockh. d. Mart. 1649.

13. Präſterſkapets underdåniga [var och be-
tänkande på Drottning CHRIST INAS före-
ſtälte Propoſitioner d. 15 Martii 1649.

F

I4. Pun-

82 —
14. Punder, öfver hvilka Hennes Kongl.

Majt Drottning CHRISTINA begärer, at

Rikſens Ständer vilja meddela ſina hälſoſamma
råd och betänkanden. Stockholm d. 13 Jans

165. Präſterſkapets af Upfala Stift underdà-
niga fvar och betänkande, enfaldeligen uti
korthet författade på de 16 af Kongl. Majt
nådigft Ständerne öfverantvardade puntter ,
d. 31 Jan. 1649. ' x |
16. Lintopienfium enfaldiga betänkande och
fvar på Hennes Kongl. Maj:ts vår allernådig-
fte Drottnings föreltälte propoſitioner.

> T7. Prefterikapets i Scara enfaldige dock
Välmente betänkande på Kongl. Maj:ts öfver-
lemnade 16 puncter.

18. Aroſienſium fvar och underdåniga be-
tänkande på Hennes Kongl. Maj:ts föreftälte
puncter. 2V , /
19. Til Hennes Kongl. Maj:ts Propofitio-
ner, nu vid denna Riksdag förſamlade Prefter-
fkapets af Vexiö Stift, enfaldige och underdå-
nige betänkande. * ER RR
20. Aboenfium och Viburgenfium enfaldigtt
och underdånigft betänkande och fvar på de
16 puncter d. 31 Januarii Anno 1649 uti
Rikslalen vpläfte blefvo. .

21. Cleri

d

Drr

21. Cleri Scarenfis enfaldiga betänkande om
Scholordningen och Conliſtorio Generali , hvil-

ka äro prælchterade på Riksdagen 1 Stockholm

Anno 1649 in Febr.

22. Uppå Kongl. Maj:ts til närvarande Ril .
ſens Ständer öfverlefvererade puncter, d. 31
Jan. är detta Prefterfkapets underdâniga råd
och betänkande. Actum Stockholm d., Febr.

är 1649.

23. Präſterſkapets underdiniga råd och be-
tankande om General Conſiſtorium Eccleſiaſti-
cum och thels författade forma.

24. Drottning CHRISTINAS Propoſition
til Utfkottet af Ständerna, at fliteligen öfver-
väga , famt fig tidigt och troligen ofver at för-
klara, föreltäl: dt och öfverantvardadt i Ràâdkam-
maren på Stockholms Slott d. 28 Febr. 1649.

25. Quæſtiones de re præcedenti.

26. Reſpo onſi 10 Johannis Elai Terſeri a ad Qurt
ſtiones Facultat. Theol. Pröfefföribus in Acad;
Upf. d. 2 Marti 1678 exhibitas,

27. Thefes breves , quæ concordem ſenten-
tiam Miniſterii Eccleliaſiici complectuntur de
onliſtorio Eceleſiattico.

T 7 f. (.
28. Hc fubſequentia in Conſiſtoric Upla-
Henk infra ſcripti Capitulares defiderant,
Intra ſcripti ſant Claudius Onopaus, Toratn:

Rudbeckius, Petrus Jobannis Rudbeckius, Marti-

mus Stenius, Nicolaus Myliander, Jacobus Zebra-

vuthus, Benedictus Leuchovius,
XLVII. En gammal Poſtilla på Sven-
ſka. 24 ½ ark.
Defe& både vid början och flutet, famt illa

medfaren. Ar fäkert från flutet af 1400 de : |

eller början af 1500:de talet.

XLVIII. Anonymi Prælectiones in For-

mulam Concordiæ. 28 ark.

XLIX. Martini Brunneri betånkande om

Trollvâſendet och deſs afdõmande.
132 ark.

Genom detta märkeliga och med imycken
Rtyrka ſammanſkrefne betänkande öpnades änd-

teligen ögonen på vederbörande, och alla ran-
ſakningar afſtadnade öfver det rykthara Troll-
väſendet, fom redan àt lågorna npolktat få
mänga ofkyldiga menniſko- li. » s

Diſſ. Prof. Er. M. Fantr De Inquifiti itione Saga-⸗
rum in Svecia Upfſ. 1787.

”L. Olai Petri Svenfka Krönica 462 ark.
Tar varit tilhörig Knut Pofe och Gòran Poffe,
Fader och Son, al hvilka den ſiſtnämnde fkrif-
vit på efterſta bermen: Gud tröfte den, ſam af
sengdomen S ſtor mòdæ, ſorg, mycken fara, fpott
ech ſkada för fin trogne tjenft , ſem mig vederfar

W;q»

$

h :

8

— —

rit, Hofi jenſten uiflå V waße > och med defs lån
och lycka mâſt nöja Idta. *
Knut Axelsfon Poſſe til Såtenäs och Hellekie

blef år 1567 Slottslåfven på Leckö Slott , år

1569 vid K. JOHANS kröning Riddare , fams -

ma äår RiksRåd och Stårhållare öfver Veſter-

göthbland ; famt år I $89 tillika Lagman öfver

Smaͤland: gitt med Ebba Ornftychs, Göran Lind-
ormſſons dotter til Bronäs.

Von Stjernimans Höfdinga-minne ſid. 368.
Göran Knutiſon Poſſe, kallad den ldnge til

- fKilnad, ifrän Göras Nilsſon, öfvergaf efter 5

års fångenfkap, år 1603 Fäderneslandet och
rymde med tvänne fina Söner Kane och Ga-

brieltil Polen , blifvandes år 1616 dödi Dantzig.

Prof. Er. Mich, Fants Diſſ. De fatis illuftrium
in Sveeia Familiarum, ſub inteſtinis inter SIGIS<=
MUNDUM & CAROLUM diffenfionibus, p. 9«
Upl. 1789. ' | .

LI. Laurenti Petri Refutatio Catechis-

mi Martini Cromeri. 21 ½ ark.
På förſta bladet har Arkeb. Eric Benzelius
anteknat: Refutatio hae Catech, Martini Cromeri,
Aukiore Laurentio Petri Nericio Archiep. Upſa-
lienſi» deſeripta eſt anno 1706 6 M. S. Bibliocheca
Aroſienſis, quod miihi mutunm dedit vir Cl. Rabenius.

LII. Johannis Schefferi, Argentorat. In

M. Tullii Ciceronis libros de Offi=
ciis animadverfiones. 38 ½ ark.

, — t

69s
LIII. Handlingar och Bref tjenande til

uplyſning af Svenſka Hiſtorien.

89 ark.

I. Om S. Brigitta flächt och byrdh', utdra-
git af en gammal book i Vaditena Kläſter.

2. Om Kong GUSTAFS barns födelfe.
3. Om Kong GUSTAFS Förfäder.

& vita.

$. Extractum e Perfonalia illuftrisfimi Com.

Jacobi de la Gardie Comitis de Lecko.: I

6. Vita Axelii Oxenſtierna & ſtemma Oxen-
Nierniorum Comitum Zeb. & Erici.

7. Konungens af Dannemark öfverläggning
med fitt Råd , om Svenſkarna voro til at tro
eller icke. | z
Afcopieradt uti Helfingör af M. Durell,

8. Extracdt af Befaliningsmannens Carl Lars-

fon Burmans bref, rörande en Lapp fom mils-
tänktes för trolldom. Piteàâ d. 8 Julii, 1644.

9. Ad Cancellarium Ax. Oxenſtierna literæ
Doct. Herlini. Anno 1631 d. 19 Decemb.

10. Copia Literarum Hephurni ad Cancella-

rium. Landov. d. 25 Martü 1635.

III. Strödda anmärkningar, tjenande til up-
lylning af Svenſka Hiſtorien.

12. ÅGa

4. Comitis D:ni Zacobi de la Gardie Genus

til
I

MS

e

n0
n

k0

12. A9a Svecica defcripta ex Autographo -
illuſtrisſimi Cancellarii Ax. Oxenſtierna.

13. De Morte CAROLI IX: ni.
Upfatt af Riks Cantzl. Ax. Oxenſtierna.

I4. Carmina Latina De GUSTAVO ADor-
PHO ab Hagene Grotio.

15. Konung CARL den IX:s Gäfvobref til
Henric Falkenberg ; på den gård , fom Arke-
Bifkopen Abrah. And. Angermannus genom ſin
trolöshet förverkat. Gifvit Stockh. d. 8 Nov.
1606.
16. Konung GUSTAF ADOLPHS Pr1V1-
legium för Er:c Schroderus på den af honom

— förfvenfkade Jehannis Magni Hiſtoria. Stock-

holm d. 27 Oct. 1618.

17. Bref til RiksCantzleren Axel Oxener.
ma från Arnold Mejåntwe Stetin d. 12 Januarii

1644
Med beraticlſe om fſin reſa HE Polen, för at å-
terhåmta Fadrens ditförde böcker. |
18. Petri Gembiche Ep. & Canc, Regni pPo-
loniæ Literæ ad (forſan Gregorium Boraſtum)
ut libros Johannis Meſſenii Vidue & filio Ar-
noldo traderet. Variſaviæ XIII d. Menſis De-
cembris 1640. | s
- Kongl. Rådens Dom imellan Do& Nil
ererho,s: och Johas Meſſenius rörande äs
gande rätten af Långebro. Stockholm ² år 1612.

F 4 200. Bref

20. Bref til RiksCantzleren Arel Oxenfliers
na ifrån Arnold Meſſenius. Dantzig d. 30
Martii 1641.

Med ytterligare underrâttelſe om förloppet af

fin commisſion, at ifrån Polen återhamta ſin Fa=
ders böckers

21. Gregorii Rord *) bref til Arnolduns Meſſe-
vwium. Frauenberg d. 26 Febr, 1641. 7 |

Angår Fa&rcns Johannis Meſſenii bôcker och
ör tryckt i Celfi Monum. Polit. Eccl. p. 217.

22. Den fammes til den ſamme. Frauen-
berg d. 7 Martü 1641.

23. Fohannis Meſſenii bref til Bifkopen i Åbo
C Mag. Ifaac Birg. Rul:owm) rörande fin til-
imnade Finlands Krönika, Ulâ d. 30 Sept. 1636.

Denna pi Svenfka förFattaoa Krönika blef år
1774 tryckt hos Frenkel i Åbo på 67 ſidor in 8:vo.
Blf af v. Sriernman Öfverfatt på latin med ans=
märkningar, hvaraf år 1728 tvenne ark nycktcs3
men afſtadnade ſedan aldeles, - . - /

, 24. Ifrån , den famme til lebCantzleren
; Z_&x»e! Oxenſtierna. Stockholm d. 8 Maji 1616.

Med ashällan, at han genom fin 55 bön hos
Xauungen ville förlofla honom utur firt fångelfe,
25. Ejus-

* At Boraſzus varit ÖRO*öthc och N”orrköpmcebo är
väl redan tilräckeligen bevitk i UpfOlegS : Såll=
kapets Tidningar, för år 1736 ſid. 81 fohj.
men ril Sfyerfied torde åfven detta kunna beltyr⸗
kas af fjellis nämnct, fom utan tvifvel år ſam.

Manſatt af Bog éag Boreat och 2ι urbs, få at
Bor Aus lårer beteckna det ſamina iom Norcopenſis.

Denken

I dg

Förloppet £

amta fin Fr -

b
båcker och

. Fouen

rpcnl |

]

ika hlef å:
dor in vA
a med i⸗
k :rj/cktcs;

ntnleten
1616.
ötbön hgs

»nU,bO u
mgs Sall
81 fO:],
nd behht.
j är M0
gf(?imjm

de dn ti -

—— — 89

25. Ejusdem ad Eundem. Upfal, d. 21
Martii I60Il2z.

26. Strödda Annmuitkningar 1 Svenſka Hi.
ftorien,

27, Excerpter utur Riks- Cantzleren Axe⸗
Oxenſtiernas fkrifter, ;

28. Expeditie Sveco- Borusſica 1626.

29. Bened, Schumansi Gratulatio, viro eru-
ditione & virtute præſtanti,; Dino Paale Gold-
ſtein ſcripta, cum ei Gradus Doctoratus utri⸗
usque Juris decerneretur.

30.Ad Regem GUSTAVUM ADOLPHUM |
literæ Math. Giger: Ord, Ecck Colon. Auguſt.

Confeſſ. Miniſt. de obtinendo libero religionis
exercitio.

31. Ad Eundem Literæ Rakeci C Georgu Ra.
getzii) Principis Tranſilvaniæ. Datæ in civi-
tate Alba Julia d. 24 Febr. 16332.

32. De Proceffu & violenta Morte Anglo-
rum Regis CAROLI ST UARTI, literæ atr

Bruxelis d. 13 Febr. 1649.

. Nie. Chesnecophori bref til RiksCantzl.
Gret Aret Oxinhieruas. Nyköping d. 19 Febr.
1615. .
34. Den fammes til den ſamme. Nykapmg
d. 24 Febr, 1615.
3" Den fammes tll den famme. Nyköping
. 17 Martii 1615.

Föregiende trenne bref angå någon hemlig

o”

2X s — h

undmhand!mg fom C/;mzecopiorm haft hos Enkes
Drottningen, rörande något af Konung GUSTAF
ADOLPH tilåmnadt fucrx

36. Extra& af den fammes bref til den
ſamme. Dat. d. 14 Aug. 1615.

Med underråttelfe , at Enke Drottningen gifvit
honom fitt bref, på de Öngöthfka godfcn, ſom
gamle Fru Görael tilhört hade.

37. Den ſammes til den lamme. Stockholm

d. 15 Sept, 1615.

Med . un&c*mtzef(s at EnkcDrottningen användt

all méôjelig flit til at kunna tjena Konungen, med
dct Aſtundadc biftånd af nâgra tuſend tunnor
panml. |

-

3 Dm»mm de Ceriſantis Literæ ad Canc.
Reßa 4 rel. Oxenſtierna. Lutetiæ d. 16 Mañi 1645.

30 E;usdem ad Eundem. Lutetm d. 16
Mali 1645.

40. Extract af Grefve Fwanke Siuret bref,
rörande någon i hans Grefſkap. inneſtiende
krigshiely. Hörningholm d. 8 Maji 1615.

Ar. Legafens Joh. Salvii bref til Riks-
C..ntzl Hamburg d. 8 Martii 163 5. |

Århc»lts af Rzks('amzlcren uti Diepe d. 7 näd-
följande Maji.

42. Hartvich Hindriehsfons Tavaſtiæ bref til

. » » + fine dato.
Han gitver deruti tilkånna, fig hafra på Fin-

ika ôfverſatt och utgifvit Krigsarticlarna, och at
; an

han
det

43.

nat bra

Dee⸗ 16

| holm d

S

: 105 Eka han åfven var ſinnad framdeles utgifya Lagboken
n0 CUSTAF Pd famma fpråk. Se mera om bonom No 57 af
detta band.
tl 43. Secreteraren ZJohan Mnſſon Silfrerſier.
nas bref til RiksCantzleren, Stockholm d. 24.
R 44. Ifrin den ſamme til den ſamme. Stock-
44
holm d. 20 Juli 1638.
tockholm Med åtfkillige inrikes nyheter, ST
A Ifwn den famme til den ſamme. Stock- R
-ä:m, id holm s 20 Julii 163 8. S
MAE Med underråttelfe om Fåltmarf kalken Lesles an-

komft til Stockholm, och RiksAmiralens litsfara,
di han (kulle fliga i en bac

ud Car
sib 46. Ifrån den ſamme til den ſamme. Stock-
4 ; holm d. 15 Nov. 1641. .
LJ ;
47. Ifrån den famme til den ſamme. Stock-.
| holm d. 8 Dec. 1641.
u Prc&å Med underrättelſe om itſ killiga anſtalter i Lif-
land til Fäſtningarnas i ſtändſättande, | S
o *
ä 48. Ifrån den famme til den ſamme. Norr-
N köping d. 7 Febr. 1643.
lDE Rörande et tumult i Norrkôping. Om upkof-
k ver och fluteliea utgången af detta ovdſende kan
. Idfas Aſſeſſor Braads Ö&göthars Minne, fid, 38 följ. .
bt ti — 49. Ifrån den famme til den famme. Nar-
- va d. 31 Martii 1645. N
m |

> Rörande General Gouverneurens Eylenſtiernas
Commisſion i Ingermanland, ſor at reglera Con-

tributionerna.

4 0 Ifrån den famme til den famme. Dorpt
13 April 1645.

Rôrande en tilimnad Commisſion i Eland.

Fr. Ifrån den famme til den famme, Revel

d. I Juli 1645.

Réôrande forloppet af Commisſionen i 1 Eland

- och Lifland.

52. Ifrån den famme til den famme. Stock-

kolm d. 7 Julüi 1647.

Ifran den ſamme til den famme. Stock-

53.
holm . 14 Julii 1647.

54. Ifrån den famme til den ſamme. Stccks

holm d. 21 Juli 1647.

Utom annat fkrifver han i detta bref: ”Förle-
”den ftora Bönedag, under Hoamafiopred kan,

ſkedde et hort tumult här uti Slotcskyrkan , i thy

„nar M. Ericus Gabrielis (utan tvifvel Empora-
Srtue) hade ändat predikan ech fkulle begynna

nen ‚„gick Lector Gymnaſii Pr esbeckins fram

23 å

år Choren, utan kappa, med et fvård pâ fidan,
C orh var allaredan kommen någre af Guardet för-
”” pr, de ofngc fatte emot honom fine Partizaner,
och efter ſom han mycket opiniatrerade, fick han
- P hugg, och måfte å Smedjegården; fedan har
” ranfakadeg vardt han befunnen, ar 'hatva hos ſi ſig
” en lång knif utan flida och en annan något
'mmdz».. I går var han för Herr XKuut Fo[k
”ech några ficre til förhör, då has bekände fig

hafva

s Gylnkunas
ä rcgåcn (N

mmme, o

0 i Und.

smme, Revel

oca i Ead

su Sc

mne, S

mme, h

bref: ”Fötl
mifio;i*iåfkf" )
sbvel Euper
kalle bes

sobecklar E

' I
f'(å,fd Ff bäll, /é

A cundet Öra
jr DartizAET)
I'!iéc ) ik t
Å Mm Ja
4) i
i00t
v ud ”jn
I pafvå

j S

to r

— 3

*hafva haft i finnet, ar dråpa M. Ericum Gabrie-
*Jis, men få åro några erd af konom fallne, ſom
”gifva ſtarka ſuſpicioner, at fådant hans elaka fô-

”rehafvande cmot H, K, Majits egen Perſon vario
3 23 | å
anfedt, -

Om detta ovåfendetr talas i fupplementet til det
å flor ftående Stockholm fid, 318, men utan up-

hofsmannens namngifvande. Dår berättas âfven,

at Presbechius haft i upfåtr môrda ſjelfva Drott-
ningen, och ar han, efter hållen inquiſition, un
dergâdt det ſtraff, fom var , laglikmåtigt, med et
då groft tilåmnadt brott. |

År iroligen den ſamme Chriſtopher Presbechius,
ſom genom bref til RiksCantzleren af d. & Julii
1640, blifvit recommenderad til någon fyfsla, af
Mathias Soop, för hvilkens Söner han et år varit
Informator. | ;

Har förmode!igen varit Ledtor vid Gymnaſium
Holmenſe, och i den händellen är han forbigiân-
. e / 1 + ; ” —„ d
gen uti den förtekning åfver deffe Lectorer, ſom
Samuel Geſtrin lemnat ofs i fin Diſſ. De Gymna=

fio Regio Gevhlienfi utgifven i Upfala 1788.

Se mera Bandet EIV. N. 38 ech 29,

5S. Ifrån den famme til den ſamme. Stock-
holm d. 28 Juli 1647. ,

Rörande 1:0 om någon upkommen miſshällig-
het imellan Riks-Skattmäſtaren och Ridet i Riga,
angående Fortification imellan Slottet och Staden,
3:0 Om de Rytlke Handlandes mä?ånöjc deråfver ,
ar dem icke lemnades tilftånd utföra Svenſkt Kop-

parmynt och 3:0 at Hartvig Hendricsfon , (SeN:o 42 .

af detta Band) for ſine fkrifter, hvarmed han inju-
rierat Hofråtten i Abe, blifvit dömd til 6 års
fångello,

SRS
—

94
5.6. Ifran den ſammie til den ſamme. Stock-
holi- d. 30 Julii 1647.

Angiende Kröningshjelpen af Puoa. :

L 7 Legaterne Eric Gyz"m,z*zemas och Lars
Cantberſtens ſkrifvelle til RiksCantzleren Gretve
xel, Oxenſtierna. Narva d. 7 Julii 1647.

Om fin ankomſt til Narven.
59. Secreterar. Johan Silfverſtiernas bref til
Aug. 1647.
va fig til Rvika oråolen,

' 9. Ifrån den ſamme til den ſamme.
holm d. 18 Aug. 1647.
Med irſkilliga nyheter ifrån Riga,

Stock-

| 60. Ifrån den ſamme til den famme. Stock-
holm d, 24 Aug. 1647.
. Med beràttelſe, at Axel Tureffon dagen förut
blifvit död af måfslingen, |
6GI. Ifrån den famme til den ſamme. Stock-
holm d, 24 Sept. 1647.

_ 62. Ilran den ſamme til den ſamme. Stock-
holm d. 30 Sept. 1647.

/
I

Med nyheter ifrån Riga.

63. Ifrån den ſamme til den ſamme. Stoek⸗
holm d. 4 Octob. 1647.

Risscantzleren Ax. Oxenflierna, Stockh. d. 11 -

Rörande Ambafladens uplåt at upbryta och begil= -

gar
mz
vien M
nm 0
| dad
”och |

"Åhn

6) Folan I
m
Many
Tare, 7
ten och
Nykör
Junii 7
dorm* (
| m?, ocå

YN

tn Stocks

0

.
us Och Ln
|| RRT
leren Grelve

penas brel il

tockb, C.II
yt oc be.'%å
mme, Stock

k!

nme, Stock

lut

S

—=

64. Ifràn den ſamme til den ſamme. Stock.
holm d, 9 Octob. 1649.
Rörande någre ankomne Gefandter ifrån Prins '

CARL FERDINAND i Polen, och hans bref til
RiksCantzleren.

65. Ifrån den ſamme til den famme. Stock.
holm d. 20 Sept. 1649. / Sr .
j Om förloppet af underhandlingen med någre
til Stockholm ankomne Ryſke Gelfandter,

66. Ifrån den famme til den ſamme. Stock-
hohn d. 28 Sept. 1649.

Vidare om ſamma underhandling.

67. Ifrån den famme til den famme, Stock-

holm d, 18 Octob. 1649. *).

Angående Ryike Abgeſandternes tilåmnade con-
ference med Rådet, Härom hercr det i brefvet:
”I går var alt tillagat, at Geſanterne fkulle kom-
”ma up til confcrcncc, och då utvåxla Contracts lof-
r „ven; men efter fom befunnit blef, dem hafva emot
Varn.ng, vid Rikfens Råds Titul brukat de or-
”den Dumni Ludi, ty blef conferencen tilbakars,
”och jljåra Geſanterne, ehuru nödigt det ock ſker,
”fådant nu rätta.

*) Johan Silfverflierna, ſom ſkrifvit föregående bref,
var Son af under - Lagmannen i Sodczaz zanland, Maus
UMa0*⁵ och kall lade ſig Fehan Månsfös innan han
blef adlad d. 8 Scpr. 1638. Var då Kongl. Secrete-
zare , men blef ſedermera HofR34, Secrtcterarc at Sta-
ten och Tege t til Mufchovitifka Tractaten. is t i
Nyköping d 15 Junii 1604, död p__ Stiernerup d.
Junii 1660 utan Söner, Gitt med Catharina Er “
dotter ofrålle , men ſamſyſter med Öfverfte Lieutenan-
5"" och Commendanten Lars Er. icsfon Storimhatt.
VId. Stiernmans Adels Matrikel ſid. 331.

4

5 ;

6”3. Ifran den ſamme til den ſamme. Stock-
holm d. 18 Dec. 1649.

69. Deploratio Pacis Germah, ſive dxiferta—

tio de Pace Prageni, tam infauſte quam inju-

ſte inita Pragae Bohemorum 32 Maji Anno
MDCXXXV; in qua artes Auſtriacor um, vecordia

Saxonum, pericula Proteſtantium & æquitas bel-

]i a Francis & Svecis jure prolati , evidentis-
fime oftenditur, Auctore Zuſto Aſterio I, C:to.
Jerem. 6 v. I4 & 8 v. II. Lutetie Fariſiorum
MDCXXXVI.

70. HvVarjchanda.

71. Georg Stiernhielms bref ei » = > » (förmos
dehgen RiksCantzleren Owenſtierna) ſine dato.

Han klagar deruti ôfver fin fattigdom, och fvå-
ra motgängar, snhållande, at Hans Excellence
ville hos Ians Kongl. Maj:t recommendera
honom, at han fôr ſina- hos Kronan inneſtâende
löner antingen matte erhålla näâgra gods och går-
dar, chvareſt de hålft; kunde vara belâgne; eller
ock at derat måtte kortas och efter hand afråknas
på hans årliga Ordinarie och extra Ordinarie ut-
lagor.
: Ibland annat (krifver han: ”Hvad jag in Anti-
” quitatibus ad illuſtrationem Gentis, Cultus Pamæ
od ”pr iſtinæ & Lingvæ hafver lagt för flit an, och hvad
”jag dcrutinnan har pm&crat är otroligt at ſäga.

”Verken em medel-at de ens komma i daoshufcd ;

X fkul e priſa Mäàſtaren; likvål (at Eders Excellen-
”ce må fpörja huru gram mig verlden àâr) hafva
„mine ovänner hos Hans Kongl. Maj:t, få ſnart
)ag vände ryggen til, promeverat en annan der-
„ xtil; deſs capacitet til det vcxkct år ut aſini ad lyram.“

72 Ejus-

Majt 163

4 La
&, Lien
Uphl, d, 1,

g Ejus
'1039,

70. Ejun
I
Pertil
blef a
och idk
letare,
M
inportan
Oclande
105711
med Au
N m 15,;

kd 38
a

M* n*»t?

li Mher I

Lå

72. Ejusdem ad Eundem. Dorpati d. 15
Maji 1637. É

73. Ejusdem ad Eundem. Sine dato.

74. Laurentii Cantheri, poſtea Cantherſten di-
di, Literæ ad Regni Cancell. Ax. Oxenſtierna.
Upial. d. 14 Jumii 1638. |

7$. Ejusdem ad Rundem. Upfal. d 9 Dee.

1639.

76. Ejusdem ad Eundem. — d. 24 Dec. 1639.

/ Lars (eruerjlm Son af Kongl, Secreteraren
Bertil Par_;**/ou, kallade fig Canter, innan han
blef adlad d. 21 Jan. 1647. Efter utrikes te ſor
och idkade ztudzm, blef han 1640 Kongl. Secre
terare, 1043 tillika Hå radshöfding i Norboe I8.
rad i Vei*:mfmz.amå. 10460 brukad i en vigtig ech
important Commisſion i Lif-och Eſtland. 1647
Gefandt til R_vaziamza 1649 fkickad til Holland.
165 -Secreterare af Staten och Hof- Råd, Dôd
1657 1 Polen i et orättmätigt fängelſe. Gift 1642
med Anna Paulina, Arke Bil kopens Doct. Laxren-
zii TPaulini dotter. V. Stiernmans Adels Matrikel

fid, 387.

7v. Laurentii Benedikli Titeræ ad Comitem

Arel. Oxenflierna. Ex Tumbo pridie Iduum Ju-
lii MDCIV.

Laur. Benedicti var E».yrlrancrdc i Tumbe, ech
den ſamme, ſom &r 1598 6t e ralre en del 4 Up-
Jands Ryttare , ar Öfver f*'fva Konung SIGISMUNDS
paruic, JIVerwing x(.ma Delen fid. 437.

7”8. Laurentis Stig selii ad Eundem. Upl. d. 24
Dec. 1 1639. Q 9 79. M.

98 —
. M. Lęgurextii Peringeri, Poëſ. Le& in
Gymnal. Strengnef. Carmen, fuper iniqua Præ-
toris Gripsholmenfis dlfpo(iuonc de Salartis Le-

Gtoribus Gymnaſii deputatis, compoſitum 1678.

'80, Carmen Axelii Oxenſtierna de Se Ipſo.

91. M. Nicelai Baddei Literz ad Cancella-
rium Axeliun Oxenſtierna. Orebrog'it tertio I—
dus Sept. 1639.

82. Ejusdem ad Eundem. Pridie Non. Fe-
Pruarii 1642.
Præcipua vitæ ejus momenta continent hæ literæ.

83. Ifrån den ſamme til den ſamme. Örebro
4. Martii 1643.
| Med underrättelſe, at han var finnad lata tryc—
ka Handlingarne angacndc den tvift, lom upkom-
mit imellan honom och nägre i rebro, ä Sche-
lans vägnar.

Om denna tvift kan låfas i Joban Frid. Bagge⸗
beſkrifning em Orebro, ſ. 265 G & 266.

. 34 Haraldi Apelbomii Literæ ad Cancellari=
Uum Regni Ax. Oxenſtierna. Sine dato.

8s. Defenſores Evangelii fub F ERDINAN-
DO II. Imperatore Romano.

Inachäller et latinſkt Diſtichon om eller til hvar
och en af de Furitar och Herrar famt Ratcx,,

fom pi et eller annat fått deltogo i Trettio åra

kriget.
Sâſom cxcmpel terde e och annat kunna anföras.

Om

g

vebto

e⸗
on⸗

$e ,

d

lar

Wa

Rat(fv |

L

fåwo

= 90
Om Kontingen i Dannemark beter det:
Securus poteram turbas fpe&are rebelles,

Quando aquilam impugno meque meosque ruo.

Om LandiGrifven af Heſſes:
Grammaticam pueros fatius docuiffe fuiffet ,
Quam quatere imperium ſeditione gravi.
Om Kenungen 1 Sverige.
Nil Patre indignum molitur Svecus Avisqus;
Dent neſcire vires proſpera fata Tibi. -
| Om Camerarius.

Lapfas res Domini ſcribax Camerarius armis
Cum nequeat, reparet pennipotente manu.

Om Hoelland.

Seditioforum fax , turba & mater & hofpes,
Seditione viges , feditione peris, '

86. Bref ifrån Peuer Anthoni (Lofſele) til

RiksCanc. Oxenflierna. Sine dato. På Tyfka.

87. De triplici genere Uncorum in Livonia.

88. Mercurii Taltil Sibilla , af Olympen d. 24 -
Sept, 1674.

En Conjunéturs - fkrift ; och kan fes, af de ia
margine anteknade perfoners namn, emot hvilka
den i ſynnerket varit ftåld.

89. Copia af et bref nederkemmit af Himmelen

d. 14 Decembris Anno 1677.

| Å ”

Om detta Himlabref år efteråt »santeknade:
Originalet af detta brefvet år funnit af en bon- ds
de Tbhure Mnſſon, den 14 Decemb. 1677 , intet w
längt ifrån vågen vid en grind; och kan vål tro-
ende$ det vara kommit ifrån Himmelen, efter ſom
det år med bondens ed bekråftat, at det hångt i pt
luften, utan någöns uppehåld för hans gon, och
— eljeft. på ct ſàâdant underligt blått papper fkrifz
vit, fem man intet hafver fett, ej heller kan en /
menniſ ka fådan ſtyl fkrifva , med förgyldta bok- lI0
ſtäfver, i fynnerhet then förfta bokitafven, Bon-
den hafver brefvet in Originali til Commendanten MC
1 Bohus lefvererat, | | .

= 90. Simon Rofenbergs berättelle, om Hans pn
Excellences Herr Lorentz Creutzes förhållande um
på Svenfka Flottan med de Danſke. Stoekholm in
d. 8 Junii 1676. ; a ' n0
Angir det elyckliga flaget vid Öland, d, t
Junii 1676, då Skeppet Crenan under en oförfik-

j tig våndning gick i fank och ſtörre delen af be-
| fättningen ,; äfven fom Gref Creutz mkeligen om- ;
kom, Härom kan äfven låfas Beckſtadii Adelige 9
och lärde Svenfka Sjöman fid. 134 följ. u

91. Regiſter på Herr Preſidenten Guſtav Ro-
ſenbanes Documenter, fom fkola inläggas i Hof-
sätten; om Lägerſtället i Näshulta Kyrkogård.

Af Documenterna, ſom upråknas och varit til
antalet 16, finnas in extenfo Bifkopens och Conſi-
ftorii i Strengnås remiſs til tinget de 8 Martii
1676. Tingsrättens dom d. 3 Octobr. 1676. Co-
pia af Rofenhanes ſupplik til Hofrätten. Beſvär e-
met Tings-ranſakningen d, 3 Octob. 1676, vid

92. Fer-

enben.
' id
tg
[
ånn |
n, och
[krifs

in CA
, d

dantea

Ha
Mlande
cholm

ä

artif |

pb
id

92. Perdinand ab Auſtria Nuncii Oratio
ad Pontificem & Pontificis Reſponſio.

93. Expettativa Saxonica FRIDERICI Im-
Peratoris. Grätz. d. 26 Julii 1483.

94. Confirmario ExPe&atxv:e Saxonicæ a
MAXIMILIANO I:o Romanorum Rege fa&a,
Wormatiæ die Martis poſt Nativitatis Mariæ
MCCCCXCV.

95. Expeditio nnerii Germanici contra Im-
peratorem Turcarum Sulthan MAHOMET, fili-
um Imperatoris Turcici Sultani MURATI bello
infenſisſimo Regnum Hungariæ infeſtantem An-

no 1595-.på Tyfka.

> 7 Härvidi kar Arkeb. Er, Benzelius anmårkt ia
margine : rempore Rudalp/n Imp, Rom.

: 96. Litere Cæſaris MAXIMILIANI II:di
ad - - - in Caſtris ad Jaurinum d. 24 Sept. I 566. _

97. Ejusdem ad Eundem, d. 3 Martii 1567.

Scriptæz ſunt hæ literæz 4 Prineipem quendam,
quem & fratrem & ſororium & ſangvineum ne-
minat. Priores, ut dimitteret CHRISTOPHORUM
Diraiucem Megapolenſem e captivitate ejus diuturna
& priſtinæ libertati reſtitueret. Poſteriores, ut cers
ta die Deputati corum convenirent ad dlfcordmsv
» ditimendas inter ſubditos illorum, — -

93 Tractatus Pacis inter Cæſarem & Regemkt
Galliæ. Ratisbonæ d. 3 Menſ. O, 1630

G 999. I

99. Imperatoris LEOPOLDI Literæ ad Re-
gem Poleniæ d. 17 Nov. Anno 1678.

100. Vera Origini⸗ Narratio Tumultus Bo-
hemici.

101. Electori⸗ Brandenburg. Literæ ad : Mi-
niſtrales d. 26 Octob. 1614.

102. Ejusdem ad Regem Poloniæ. Ex arce
Coloniæ ad Spream d. 18 Febr. 161 5.

103. Decrets, ſo die Herrn Evangel. Stände

an die Herrn Jefuiten gethan. A&um in conci-
lio auffm Prager Schloſs d. IAug. Anno 1618.

104. Literæ Domini Doct. Gedenauni pro-
| pma manu ſcriptaz. Mariæburgi d. 20 Jun. 1620.

105. Inſtructio SIGISMUNDI Regis Lega-
tis & Commiffariis ad Marchionem Branden-
burgicum data. Varſaviæ d. Menſis Januar.
40 SR 1.
106. Declaratio Cæl. Maj. tis Ppapali Nuncio
Extraordinario fadta Menfe Febr. 1I622.

107. Literæ Cæl. Majrts ad Regem Hiſpa-
niæ. Viennæ d. 15 Odob. 1622.

É 108. Ejusdem ad Banhaſarus smsin Vien-
næ d. 15 Octeb. 1622. 0
A 109. Ejusdem ad Eundem. 1. +

å 10. E usdam ad Eundem. r

— 0

hr0
len

N
CG
h

n

si

MN.

a

inde
OncIs

bb

i
Jetta
åb

S

t

d

1II. Ejusdem ad Patrem Hiaeyneum Capu-
einum, Viennæ: d, 15 Odob. 1622.

112. Deliberatio Principum, Seniorumque

Populi Germanici, i in atrio Cæſ. MATHLE con-

» gregatorum.
11I3. Gravamina S. R. M. Sveciæ contra
exercitum & quosdam confultores Imperatoris,

IIA. Conditiones quædam a Rege Galliz &

Sveciz Cæſari propofitze.

II5. Propofitiones Baronis Digby Magn?c
. Brit, Regis Legati ad Sac. Cæſ. Maj:tem.
116. Refponfum S, C. Mitis ad propofitio=
nes dicti Legati.
117. Propoſitiones, forſan ab lpfo Cancel-
lario Ax. Oxenflierna , quia ejus propria manu
fuerunt ſcriptæ.
1II8. Fœdus Brunsvicenfe,
TI Copia Codicilli, manu propria Serenis-

ſimi AaRldill nd utriusque Bavarie Du-
cis, S.R, I, Electoris ſcripti & Sigillo mu

i

niti. På Tyfka,

120. Inſeriptio Sareophagi,
g21, In obitum Bavari,
Ar icke vidlöftigare, än at det här kam införas.

Ergo hquxt humum tandem Bavarus = - - avarts
Herocs inter princeps , celfistimus - - -=- imus.
Annt ipſum quicquam ecelefti a ſede retarder? Årdets

EA . — dkde

108

3

HZ j

Ardet » - Nonne animæ polus eſt a crimine pure? - . Ure,

Ure-- Dei haud zelo & miro flagravit amore? - - Ore.
Ore = - - Creaturas num cultu affecit Jovæ ? - - -QO! va
O! va - - Lojelæ haud profunt fuffragia multum?- Ultum.
Uliwm - Sed pauco conſper ſit ſangvine terras? - Errasa
Frras - - Ezterres an fecit ſangvine junctos? - Unétos.
Uné&os » Frende, para, quid ceſſas cred ere victum? Ictum.

Ktum - - Chrifte Tuis Jeſu fer mite levamen, = Amen,

122. Concepta & agitata ad mandatum il-

luftristimi Cancellarii. Hcilbronnæ 1633.

123. Conditiones, quibus §. R, M:as Sve-
cke , recepta ab Hiſpano loca, in Palatinatu

inferiori » Regi Bohemiæ reſtituet.

124. Reſponſum Salvii ad Literas Gallici

Legat & Avanx, Hamburg d. 21 Sept. 1640,

125. Legati Gall'ci Comitis d Avaux Literæ
ad Dominum Legatum Salvium. Hamburg

94. 23 Sept, 1640.

126, Literæ Salvii ad Dominum d” Aanx,
Hamburg d. 26 Sept. 1640,

127. Salubref på en qvarn, af Peder Rag-
valadſon Kirkopreſt til Magnas Bengisfön Rid-
dare. Göksholm Dominica Invocavit 1463.

128. Memoriale Præſentatum Legatis Ele.
Koris Moguntini ab Anglico Legato d
Augult. 1641.

129. Literzæ Regina EL ISABETII ad Re-
gem Poloniæ, Conzugem fuum, Sefen. SI-

ée fo

_I
Vin
102

i

1

in pur2) U,
I? 2more? s. 0n.
"N?. . .O,' 4
terras ? Ernn,
te victum? dGon,
unen, = Äten,

mandatum ik

16 .

R Mas Sje |

in Palatnata
Iteras Galle!
| Sept, 10400

Avanx Litet
. Hanburg

Pa/,(r n/fg
n Ni⸗
i 1 ℳ

ei e⸗
1 „
nb l.

. RRR

r =M0

GISMUNDUM AUGUSTUM, - Wieliaswies ;
d, 27 Oåob, 1543: )

130. Ejusdem ad Eundem. Varfavize d, 2
Maji Anno XLIIII.

131. Reginæ CATHE RINX. Literæ ad Po-
loniæ Reginam » matrem fuam, Vilna d, 30
Octob. quo Anno incertum. På Italienſka.

132. Ejusdem ad Eandem, Vilna d. 28

Junii 1554. På Italienſka. Å

. CAROLI FERDINANDI Ducis ad
Vw?*mem URSULAM. Meiland d, 23 Sept,
1624. På Tyfka,

134. Briefe von Peter Gebauer Archidiaco-
nus zur Naiſſ. d, 24 Febr. 1625.

135. Literæ SIGISMUNDI Principis Heæ-
red, Poloniæ ad Opalienſehi. Vilna d 28 Dec.

1545.

136. Literæ Reginmz Poloniz, Date Varſo-
viæ ultima Odobris 1551.

137. Ejusdem Reginæ Literæ. Datæz Varſo.
Viæ d, 16 Febr. 1552.

I 38. Ejusdem Reginæ Literæ, Datæ Varſo-
viæ d. 13 Febr. 1555,

X

139. Inſtructio Regiæ aitis nomine 7.0
“ C miti in Tbec?pa Eec, . e erig 1.. B.

Legatis Regiæ M:tis Pol. ad illuſtr. D:m Du-
cem Finlandiæ data 10: a die Nov, 1561.

Denne Joban Theczyn blef kär i den [kôna

Prinſeſſan CICILIA , Konung GUSTAF den 1:5

dotter, och friade ril kenne, iake utan alt kopp,
men fick indteliges afſlag.

140. Martini Cremeri Literæ ad Regem Po-
loniæ. Pragæ d. 30 Jan. I 562.

141. Ejusdem ad Eundem. E ſbinge d, 22

Nov, I 569.

142. Svecorum Regis OHANNIS III:
Literæ ad Ser, Principis & Regis Galliæ D:ni

CAROLI IX:i cha.tum in sza Dinum Carslum

» 15§ Sept. 1569.

143. Caroli Darrai Reſponſum ad præce-
dentes Literas, datum Stetini d. 7 Octobr. 1569.

144. Litere FKRIDERICI II: di Regis Da-

Darvaum. Ulfviſundi d

nie ad Commiſſarios Seren. Principis D:ni SI-

GISMUNDI AUGUSTLin conventu Roftochi-
enfi, Fridricsburgi d. 9 Decemb. 1569.

.Prædictorum Commiſſariorum Literæ ad
JOHINNENM III:ꝛ m Regem Sveciæ, Raßoch
die 20 Decemb. 1569.

146 >> 152. Mariini Crameri Literæ ad Fran-
eciſeum CUraß, ufki
Regni Poloniæ vice-Cancellarium, Roſtochii, Ste-
tini & Heilbergæ 1$569, 15703 15'71.

Præpoſitum Plocenſem &e, -

1 g; P
dralis Ec
DUM Al
clefam V

154
20...

1S0
156 E1

157
Eecleflam

NälT

159 Ej

Mwwd

. 160..
SYr

004
is ado
tlr
Martii d

M
:cgå;
Biec
Och
iv
Rid

V, 1501,
rt oden In
ISTAR de n
ata0 lt kop,

dM P0
inge d, 22

ANNIS Mi

um Carwoo
159
ad prces

ob 1509»

chis Da
g Da

1909

y Lierend

& Ai

o ad frk

len b

iockiale —

— 107
14 7 53. Prælati, Canonici & Capitulum Cathe-
dralis Eccleſie Varmienſis, ad SIGISMUN-

DUM AUGUSTUM Regem Poloniæ. Ad Ec-
clefiam Varmienfem d. 24 Juli 1571.

154. Litere Martini Cromeri, Coadjutoris,
ad » - - date Heilsb. d. 3 Oct. 1571.

155. Ejusdem :;d » » » Heilsb. d. g Oä. 1571.
156. Ejusdem ad - - - Brunsbergae 1571.

157. SIGISMUNDI AUGUSTI Literæ ad
Ecclefiam Varmienſem. In Nov. I 571.

158. Literae Martini Cromeri, Coadjutoris,

adra Heilsbergae d, 22 Maji 1571.

» 159. Ejusdem ad Regem Poloniae. Hcils-
bergae d. 12 Junii 1572.
160 - - 167. Ejusdem ad > » - Heilsbergae »

168. Capituli Cathedralis Eccleſiae Varmen-
fis ad Oratorem Regis Poloniae D:num Joh,
Demetr. Solikovfki refponlum, Datum d. II

Martii ad Ecelefiam Varmenfem.

Martinus Cromerus, frän bvilken ta del af för
regående bref åro fkrefne, var född uti Staden
Biccz i det Cracovfka Voivedfkapet, blef J, U, D,
ech tjente fig. up genom tregna tjenſter til Bilkop
a Varmien och Konung SIGISMUNDI AUGUSTE
Räd; namnkunnig ej allenaſt af ävtkuliga väl före
ähtade

—

— råttade Ambaſſader, utan ock af några utgifna
Stiern-

lärda arbeten. Dôd 1489 d. 23 Martii.
mans Regiſter til Konung JOHAN den III:s Hiſtoria.

Joban Demerrius Solikovſ ki, til hvilken aiſt-
föregående bref år ſtâldt, född i Veivodfkapet

Siradien, var år 1570, då Stetinfka môtet ftod,
Kong SIGISMUNDI AUGUSTI Secretetare, blef
omfider Årkebifkop i Lemburg uti Reuſſen,
död 1603 d 7 Junii, på fitt 74 ålders år, Namn-
kunnig ej allenaft af 24 färfkildta utrikes beſ kick-
ningar, utan ock af nägra ſammauaſ krefne bôc-
ker, ibland hvilka Hans Topegraphia Livonia
och Jas Livonicum kunna nämnas, Stiernmans
näſttörutnämnde Regilter, i| 4

169. Literae Mathæi Olympi ad Franciſcum
Craſzinſki. Romae 17 Calend, Apr. 1572.

170 - - 181. Claudii Frangini Epilcopi &

Nuntii Apoſtolici Literae ad Laurentium Gem-
bieh; Epilcopum Culmenſem. Varfoviae, Vilnae,
Romae & Cracoviæ 1601 - 1607.

182. Literae URBANI Papæ VIII. Da-

tae Romae apud S. Petrum, fub annulo piſca-
toris d. III Febr, MDCXXVI.

183. Literae Clandii - - ad D:n. Laur,

Gembichi Epiſcopum Culmenfem & Regni Po-
loniae Cancellarium. Romae d. 10 Aprilis 1610.

: 184. Peiri Gembichii ad Eundem. Romae

d, 29 Apr. 1610.
185 = - 190. Hiercalis Flecinii Literae ad
Dim. Laurentium Gembichi Epilc. Vladislauien-
ſem. Romae I610. 191.

191. L
gia Bi
SIGISMU
Laureniiun
Sept, 161

102. L
Viesmae d

193, k
Sollencini 1

194, jol
Involkadi c

195. Å

| dum Revd
(e 27 Jan

196. Li

Gntenlem (

197. Lit
dem, O

198 L
Cathi d

100.
ite⸗
200. I
nor ad S
lingva H,
lelenaer |
t, D&tac

in m
f'.'.'.. Jöttn
Iu j H"lOUl:
bvilkar ub
foivodliv
mötet ibl,
tetue, blit
u kulkn,
1ir Nad
k beflicks
Telne de⸗
ja Ljoois
Stuurnmens

Frånecun

YL

iopt & -
uM GM' '_
. Vilme,

I, Dar
o pilr

, 9
_cgni l
lis 1010

Ronaé e

ter d
s

, s ÖR
191. Literæz GEORGII GUILIELMI Mar-
chionis Brandenb. nomine patris JOHANNIS
SIGISMUNDI, ad Srchiepiſc. Gneſenſem

Laurentinem Gembiebi, Datae Regiomonti die 8
Sept. 1618.

192. Literæ Laur entii Trebuin ad E undemn.

Viesmae d. 2 Dec. 1617.

193. Rein. Heidenfleinsi Literae ad Eundem.

| Sollemmu ultima Maji Anno D:ni 1618.

_?ahamms Gembiebi Literæ ad Eundem.
Ing tac d. 4 Junii, ſine anni mentione.

$. Actum Olivæ coram judicio admo-

dium Rev:di D:ni Adami Trebnis Abbatis Olive-

die 27 Juni 1618.

196. Litere Adami Goslanfky ad Epiſc.
Gnetenlem Gembichi. Bononiae d. 3 Jul. 1618.

| 197. Literae Fr. Philippi, Prioris ad Eun-
dem. Olivae d. 9 Juli 1618.

198. Literae Alberti Hangelii ad Eundem.

. Calnmd 12 julu 1618.

199. Literag R. M. ad GEORGIUM
RAKOCII. Sine dato. |

200. Literae Tranſylvaniae Principis B. Ga-

bor ad Schender Paſſam manu ipſius propris

lingva Hungarica fcriptae, ac poſtea ab ipfo
Schender Palla ad Officiales S. R. M:tis mis-
ſae. Datae Poſonis d. 4 Novembris 1619.
201. Con⸗

z 1

IIO

201. Contenta Literarum quarundam ad S.
R, M:tem a Martino Fiſcher.

Ä. 202. Cardinalis Moentalti Literae ad Rp. Gne-
ſenſem Laurentium Gembechi. Romae d. 6
Martii 1621I.

203 » - 204. Ejusdem ad Eundem. Romae
oc 15, 22 Maji 1621,

205. Cobellutiv S, Sufanne Cardin. S. R. E.
Biblioth, Literae ad Eund. Remae d, 29 Maji
3621.
206. Literae Cardinalis Ubaldini ad Eundem.
Romae d. 12 Junii 1621.

207. Cardinalis Montalti Literae ad Eundem.
Romae d. 12 Junii 1621.

208. Ejusdem ad Eundem, Tuſculanum
d. 23 Junii 1621. |
209, Literae Cardinalis Barghefi ad Eundem.
Romae d. 3 Julii 1621.

210. Cardinalis Mellint Literae ad Eundem.
- Romae d. 10 Julii 162 1.

211I. Literae ana/c: Riolae, Regii Ep. S.
c⸗ Nuncii Apoſtolici ad Eundem. Variaviæ
d. 6 Aug. 1621.

212. Cardinalis Montalti Literae ac Eundem.
Romae d, 18 Sept. 1621.

213. Li.

vÅL

Nunci

Oåot

al

Vark

2;2
Nenls

Juli I

Yvb
Nunti

T!eme

04

och .

——— — na ——

IEpd
me d

n. ROma

SR
29 Mij

I andenn
Eundeny
foolanum
Pundem,
Eundety

/aravik

Eundcm.
Jd li

— J 111

213. Literae Coſmi Archiep. Adrianop.
Nuncii Apoft, ad Eundem. Varſauiae d. 21
Octobr. 1621.

214 + - 217, Literae E Jusdcm ad Eundem.
Varfauiae 1622.

218. Literae Mutii V. xmla/'z Praepoiitx Ge-
neralis Societatis Jefu ad - > - Romae d. 30
Julii 1622.

219. Literae Ceſmwi Cardinalis de Torres
ad . Romae d, 11 Oct. 1622

220. Joh. Bapt, Laneletti Epiſc. Nilani Nunt.
Ap. Literae ad + - - Varſauiae d. 6 Maji 1623.

221, Literae Cofmi Cardinalis de Torres
ad - » - Romae d. 2 Dec, 1623.

222. Literae Joh, Bapt. Lanelotti E p. Nilani

| Nuntii Ap. ad- - » Varſauiae d. 6 Jan. 1624.

223. Literae Andres Haczelii, € conventu
Tremeſnenſi, ad » » - Tremefliae d. 6 Apr.

1647.
225. Berättelfe om Kåckenhufens Belägring

och intagande af Polackarna, Förmodl. 1601.

Denna berättelſe är upſatt af någon milsnöjd
Sveal k, fom i Sverige, Danmark, Stralfund och
Lybeck, vill låta veta, hvareft Hertigen hafver
lemnat deras föner, mågar och flågtingat, äf-
ven fom ca ſtor del at Rikfeas Arckivum.

h

112 SSSe=
226. Proteftatio Nuntii Pontificii , data Ra-
tisbonae d. 20 Menſis Aprilis 1641.
— Exempla Literarum, quas Reſidens Carolus Ma-
rinus dederat, Tiguri Helvetiorum ad illuſtr.

> Legatum ]oimnntm Oxenſtierna filium Axelii &c, ”

227. Anni 1642 d. 24 hn. C. Marinus
ex loco folito.

228. P. S. Dato 4033 Decembris.
229 + « 230. Ejusdem ex loco folito 1642.

23 I. Copia Literarum in Sveciam. Sine dato.
232. Ejusdem ex loco folito 35 Febr. 1642.

, 233. Ejusdem P. S. eodem dato,

234— 235. Ejusdem ex loco folito 1642. '

236. Caefaris Refponfum ad fecundum me-

moriale Mediatorum, fignatum in C ancellaria

Imperiali d. 24 Febr, fine anni mentione,

237. In hoc Caefaris Refponfum Notae Le-

gati Angli, quibus quid deſideret oſtendit.

_ 238 ” = 241 Car. Marini ex loco ſolito.
1642.
242. Ejusdem ſine dato.

243. Literae ad D:n, Comitem d Avaux
ſcriptae Fontisbellaquei Prima Auguſti 1642.
2 Ludsvico luperius, & inferius a Bethisene.

244. Ca-

4444.

Åug, 16

245|

| latinatu

26 I
per uroq

1040 3 (

247. C
du, 164a

240 u
YÖA,?.. l

401, P

| Ihro Maj

Rahfnd

200- a
a Regni
Hagge Ca

. 206
cel. Å ku

634

267 /
U 16 e

269. /
Ne d,

200

b

— M 1 113

244. Caroli M.ini, Ex loco ſolito d. 22
Aug. 1642.

245. Cælſaris Reſolutio fuper utroque Pa-
latinatu. Viennæ d 16 Maji 1642.

246. Palatinorum Legatorum Reſponſum ſu-⸗
per utroque Palatinatu. Datum d. Ma 31
1642. a G. I. P. C. D.

247. Caroli Warini, ex loco lonto. d. 29
Aug. 1642.

248 » - 260. Ejusdem, ex loco ſolito. Ann.
1642. 1643.

261. Puncten. ſo von den Geheime Rath
Ihro Maj:t in Hzipamen in den Algemeinen
Rath ſind vorgeſchlagen.

202 - » 265. Litere Ludovici Camerarii -

ad Regm Sveciæ Cancell. Axel, Oxen lierna.

Hagæ Com. Ann. 1623 > I624.

; 266. Galielmi Ceriii Literæ ad Regni Can-
cell. Axel. Oxenſtierna. Datæ Londini al Maji

1634. l

267. Alberii FJoascbimi ad Eundem. Globovæ

d. 16 Febr, ſt. novo 1616.

26 8. Auguſtini Caaſi odori ad Eundem. Hol-
miæ d. 7 Apr. 162 1.

269 —- 271. Jobenn Cabeljaviz ad Eundem.
; H + AmM

R R w M z
o S 3
g 5 l e TR lä $ ä Se

Com. d. 15 Jul. 1629.
272. Dorſcheſteri Literæ ad Regni Cancellar.

Amſteldami 1622, Holmiæ ſine dato, Hagæ

Axel. Oxenſtierna. Datae Londini die V Febr.
Anno Chrifti ſtylo Anglo 1630, at peregrino,

1631- _ _
2773. Literae Galielmi Cartis ad Eundem.
Dresdae d, 9 Febr. 1633:-
274. Ejusdem ad Eundem. Francofurti ad
Moœnum. d. 2 Nov. 1633- .

275. Caſpari Barlei ad Eundem. Amſtello-
dami d. 40 Sept. 1633:-

276 —„ 278. Caroli Marini ad Eundem ex

10c0 folito 1646, ex Helv. 1646, Tiguri 1647.

279. Nyheter ifrån Amſterdam, Rotterdam
Och Holland in Aprili 1657 > men i ſynner⸗
het om Cromvels död.

LIV. Eccleſiaſtik-Samlingar med mera.
909 ark.

1. A&a fynodalia in Concilio Upfalienli,

Anno 1$72. Menſe Aug.

2, Koming GUSTAF d. Is Bref om Prä-

ſterſkapets frihet för gäſtning. Upfala d, 14 >

Maji 1541

Vid, Baazii Inv. Eccl. SveeGoth. p. 315 feqq.

h
t
0,

. Vefterås Receſs, utgifven af Konung
GUSTAF, och ſtadfäſtad år 1535.

4. Konung GUSIAFS Förbud at rifva: iuor

ifràn Preftegårdar.

Tryckt i Bilkop Wallquiſts Ecclcäaåzguc—fam-
lingar Flocken.

$. Gamla Klockare- Lagen. |

6. Några Reglor, fom Domare böra rätta
fig efter uti de faker, fom angå Kyrko- Balken, /

7. Agenda in Vifitatione cum plebe.
8. Articuli in Coronatione Regis JOHAN-
NIS Epiſcopis a S:a R:a Mite propouu.
ſaliae 1569. - ;
Tryckte hos Baazius pag. 311. d.

. Articuli, ad Sacramentum Sacrae Cœnae
pertinentes, ab Archiep. Laurentio Petri, An-
no 1566 Clero Upfaliae. Propo ſiti.

10. Ordning om Teſtamente eſter Lik, af
Konung GUSTAF den I, Arkeb. Laur. Petri
ſamt menige Clericiet ſtadgad uti Upiala 4. 20

Aug. 1566.

II. Forma Conſiſtorii Eccleſiaſlici Cathedralis. -

12. Forma eller Inſtruction, huruledes et
General-Conſiſtorium i vårt Fädernesland Sveri-
ges Rike kan uprättas och hållas.

13: En kort underrattelſe om Frederiei Menii
H 2 Bok. ;

UE o m

Bok, fom kallas Conſenſul Hermetico- Mofaicur,
A&um Stockholm den 12 Martii 1645.
; . Tryckt i von Stierumans Decas prima Pfeva
donymorum fid. 118 tölj,

14. Literae Menii ad Cancellarium, Comi-
tem Axelium Oxenſtierna, ex carcere diuturno
d. 4 Sept. 1645. | | . ;
Tryckt derſtâdes fid, 141 följande,

15. Bifk. Olai Laurelii Bref til RiksCantzle-
ren rörande Menium och hans utgifna bok,
Stockholm d. 19 Martii 1645.

- Åfven tryckt - derfammaftådes, hvareft tillika
nirmare underråttelfe kan håmtas om denna tvift.
Frederici Menii Revocation af ſin conſenſus Her-
metico Mofaicus, underſkrifven Stockholm d. 27
Jan. 1646. kan läſas uti:

Handlingar til uplyfoing af Svenfka Hiftorien,
utgifoc af E. M. Faut, förſta ſtycket, ſid. 118.
16. Lutheri vel Calvini Rutheni Hiſtoria.
17. Brevis Conlſiſtorii Eccleſiaſtici Delineatio.
A Yohanne Botbvidi Conc. Regio facta 1627.
18. Articuli in Coronatione Regis JOHAN-
NIS III. Epiſcopis a S. R. M. propofiti.

De famme fom finnas under N:o 8 af detta band,

19. Konung GUSTAF den I:s förbud, at
rifva ägor ifrån Präftegårdar, Stockholm d. 26
Maji 1538
Finnes åfren under N:o 4 af detta Bannd.
| d 203 Ko-

V,

a Mp

Comp

ind

gtales
bok,

o —

tnb

Huo

tin

JId

LdO*

i

20. Konung GUSTAF den I:s Bref om
Preſterſkapets vederlag. Gripsh. d. 9 Julii 1547.

21. Konung GUSTAF ADOLPHS Förbud,
at ingen, hvarken Fogdar, Skrifvare, Rytta-
re eller Knecktar, eller eho det vara 'kunde,
fkulle behålla Kyrko-tionden inne hos ſig.

Nyköping d. 7 Jan. 1612. |

22. Konung GUSTAF ADOLPHS pörli-
kran för Preſterſkapet om befrielſe för ytter-
ligare utlagor, än de ſig hu vid Riksdagen åta= -
git. Stockholm d. 6 Apr. 1620,

23. Articuli quidam in fynodo anniverſaria

Uplalienſi Propoſiti, d. 6 Julii 1643-

24. Drottning CHRISTIN E Refolution på
Prefterfkapets allmänna Poſtulater. Gifven
Stockholm d. 28 Martii 1648.
+ 25. Ärke-Bifkopens Laarentii Petri Nericii
Förklaring öfver Veſterâs Receſs, den han
Telf författat kade.

26. Bilkop, i Strengnäs Laur, Paulini Brek

til RiksCantzl. Gref Axel Oxenſtierna. Streng⸗
näs die Afcenfionis 1615.

Han affiyrker deruti den tilämnade nya Bibel-
êfverſâttningen.
27. Ejusdem Literae ad Eundem. Streng-
neſiae d. 19 Martii 1618:- .

In his commendat Laurentium Wallium ad
Profesſionem Theologiæ aut Tisgrarum.

H3 28. Ex-

118

28. Extra& af Biſk. Laur. Paulini Memori-
al om Strengnäs Stift. Datum Stockholm d, 6
Maji 1624. |

29. Om Biſk. Laur. Paulini afhandling: De

Jare Patronatut.

30. Ärkebifk, Laur. Paulini ſkrifvelſe til
RiksCantzl. Grefve Axel Oxenſtierna. Upſala
d. 12 April 1644. H
; Angàâr Vilbelm Philips och Eru Köruings oti-
diga förhållande vid befättandet af Knutby Paſtorat.
Han klagar håruti, ibland annat, at Fru Kör-
ning gripit uti Arkebifkops ämbetet och af händt
Kyrkenyckelen, och thermed all Gudstjenſt hela
Eccleſiæ intil thenna tiden och til defs H, K. M.
med, famt then Kongl. Regeringen och Rådet
nådigft och gunfteligen täckts aflâga viſs Sentens,
hvem, hvareſt och med hvad fått och böter nyc-
kelen ikall : reftitueras och Kyrkodören folenniter
Spnas, ſamt Gudstjenſten igen uplåtas och förnyas
juxta priſtinam eccleſiæx conſvetudinem; tillåggan-
des, at om fådana olideliga exorbitantier fkulle
tillåtas, vore Önfkeligare, at vara Klockare än
. Literae Nicolai Prytz ad Cancellarium
Regni A. Owenſtierna. Bråborg pridie Non.
In his ſe commendat ad vacantem eccleſiam
Hogby Oſtrog.
Nicolans, vel Claudins Johanuis Prytz, Proſte-
Son i Söderköping, var född i Arboga 1585
Blef Hertig . JOHANS Hofpredikant 1613 , Paſtor
i Högby 1619, P, & P, i Norrköping 1639.
2 32. Ec-

W 32. Eccleſiaſtica et Academica quaedam Sve-
16 ciae. R
33. Literae Laurentii Stigzelii ad Cancell.
nh Axelium Oxenſtierna. Upfaliae d. 24 Dec. 1639.
Ad vacantem fe commendat Profesſionem Theo-

logicam.

til

jb 34. ÄrkeBilkopens Laur. Paulini ſkrifvelſe
til RiksCantzleren Gref Ax. Oxenſtierna. Upfal.
w d. 20 Maji 1640. ' O
ll . ' Recommenderar til lediga Profesftoner i (Upfala
Ni⸗ Stalenus, Stigzelius, Emporagrius, Mtbmenius
och Hambraus , om hvilkas förtjenſter han åfven
fåller ſitt omdöme, ; | '
r 35. Literae Ejusdem ad Eundem. Upfal
ddcb .
„ d, 8 Ockt. 1640.
ſ. In his commendat Jobannem Veſtbium ad Pro-
i fesfionem Theologicam , loco Emporagii ad Stor-
a kyrkan translati, & Johannem Hambraum ex
> — fpontaneo fuo exilio ad Theologicam Adjuncturam.
i 36. Den fammes fkrifvelfe til RiksCantzle-
ren Grefve A. Oxenſtierna. Upf.d. 6 Sept. 1640.
d — Han 'anhåller håruti, at, fom Enke Drottningen
l MARIA ELEONORA få oförmodeligen bortreſt,
: och hon af honom låntagit Et Tufende Riksdaler,
å RiksCantzeleren ville underrätta honom, huru med
3 Hennes Majits gåldenårer fkulle blifva bållit och
hvad de hade at vânta; famt ar RiksCantzleren,
d om nâgon fôrſorg på gäldens afbetalning gjordes,
j ville tillika hafva honom i minne, | ;
t ' : .
h 37. Bilkopens i Åbo Ifac Reihevii Bref til
' H4 Riks-

120

RiksCantzl. A. Oxenflierna. Åbo d. 21
Aug. 1640.
40 anhällan, at, ehuru tiden nu var inne
dà, enligt torfattningarna, ny Gouverneut borde
förordnas Öfver F Binland, Grefve Brabe dock lik-

vål ånnu en ?oå tid måtte bueha'as svid denna
fy(mz. / s

3%;. Literae jaim»»m.e Laccemt ad Eundem.
Upialiae d. 28 Aug. 1640. |
Commendat Pretzbecki ium.
39. RiksRådet Mathiæ Scops Bref til den ſam.
me. Stockholm d. 8 Julii 1640

Han recommenderat ialecgiu e ſom et -år
varit hans Sôners Informator. Om denne Preiz-
beckius kan mera lâſas Bandet LIII. N:o 54.

40. Bihropens 1 Lin! köping Jonæ Petri Getbi

Ikrifvelfe til Riks Cantzleren. Linköping d. 1

Junii 1641.

Han berärtar hâruti, at hans Stjufſon Zſrael
af famtelige Confiftoriales var kallad och utnåmnd

Å

til Le&or i Linköping efter M. Perrus Agrivillius; 5

och anhåller dmzforc 3*" RiksCantzleren icke fkul-
” . de låta derta falla ſig miſshageligt, halſt hans
— Föråldrar amnat honom til der hehaa Låroftåndet,

Lec Gors- ſyſ lan blef icke emottagen af Ifrael
Forthelins, fom var Son af Domprok ten i Linkös
åmg M. Ifrael Olai och Sigrid Olofsdotter, Kyrko-
erdedotter i Tjula, fedexmcm gift med Bilko
Jonas Perri Cozb:ga. Han blef fcdan Adlad d. 10
Jan. 1646, med namnet Lagerfelt, och dédde, ſedan
han tagit afſ ked från vice Pr eſidents-ſy ſelan i i Ge-
neral Commcacm Collegio, på Lagerlunda den 27
Maji 1684. V. .Sz;sm*mms Adels Matrikel ſid. 374.
A1I. Ifrän

dato

på

k

Åbo 4 tl

en DU våt i
ourerneut but
brabe dock Ik
llas svid dennt

ad Lundem

tub den b

f g
m, oM €d
In denne Priit
L Na f4

a Pari GHMb

;&Öping bc

och utnåmnd
i Ag;'iuillim;
hållt hun
, Läofiode

gen d ”Ml
;*i'fttf; Kyrko'
nel BilK0P
frhlan 169

d

41, D0

— 41. Ifrån den famme til den famma, Sine
dato, :

Med klagomål deröfver, at en Preft ifrån Öfter-
ſtergòͤthland, benâmd Herman, hvilken han, för
ſitt oroliga lefverne, varit nôdtvungen privera bå-
de fyfsla och lõn, om honem fkrifvit en ſmàâde-

ſkrift; och anhåller derfôre, at RiksCantzle-

ren ville ſig om kans ringa perſon värda lå-
ta och honom under fitt håga och förfrvar uptaga.

Hermannus Hermanni Schilling Minda Veftpha-
lus, men fkref ſig Lineopenfis, var född 1588.

Diſpnterade tvåune gånger i Roſtoch 1614. Col-

leg2 i Linköping 1615. Paſtor i Hof 1623. Af-
ſatt 1641. baſtor i Borg 1647. Dôd 1653

42. Ifrån den ſamme til den ſamme. Linkö-
ping d. 30 Martii 1641.

Om Jeban Ollongrens och Joban Sparres fôr-
argeliga lefverne. Det heter härom, ibland annat:
At deſſa arma ſjälar, åro i fin vilfarelfe ſâ djupt
nedfänkte, at de Salighetens medel nu intet mera
akta, och hvar the icke med kärda hand varda i- .

[4] . a ..₰
frân ſin villo, the uti komne äro, afdragne, år

ſtor fara om deras eviga vålfård; ty Prediko-
Ambetets förmaningar gålla nu intet hos dem
mera, ſom deras Kyrkoherdar vittna; hvarfôre jag
Ödmjukeligen begärer biftånd, at de arma fôrfôr-
da fjälar måge på falighetens väg igenförde var-
da, och det grofva lefvernet med förargelfen för-
tagen blifva. Mera hârom finnes i detta band N:o 66.

43. Ifrån den famme til den ſamme. Lin-
köping d. 3 Maji 1642. ; .

Med anhällan, at erhålla Reſolution på de vid

z fltbållae Riksmôte infinuerade poſtulater, fåfom:

X

H 5 0 LoOm Å'

|

ä ”

I: 0 Om den Calvinifka Gudstjenft, fom i Norrz 46. Ir
köping på Stenhufet uppenbarligen förehafves, hd 35
| 2:0 Om Vadſtena Krigsmanshus- Predikanten och | M
huru vida hans befattning ſkulle ftråcka fig. C
3:0 Huru han borde förhålla ſig, då någon, 47 I
fom i anfeende til fin uſelhet, ågde råttighet at die Epipl
i Hofpitalet blifva intagen, hvarken fjelf eller
genom fin flâgt, kunde erlågga de 20 daler, fom 45. I
til inlôſen fordrades. : d 15 n
Öfver Calvinifterna i Norrkôping har äfven Med
Bilkop Prytz klagat uti bref til RiksCantzleren | h cfö
af d. 8 Maji 1648 hvilket finnes infördt i Svenfka . .
Mercurius 1758 fid. 442, 443. | g%å%;(
Ad. ÄrkeBilkopens Lawrentii Paulini under- h
dåniga bönefkritt til H. K. M. Drortn. CHRI- h
STINA, Stockholm d. g Jan. 1641- r H
Han tackar deruti H, K. M. underdånigaft, för |
det Hon gifvit honom Dom - Proftegården i Upfala, ba en
med tomt och tilbehör, til evårdelig ågo, och bön- Ir
faller tillika, i anfeende til fin ſnart föreftående j0 Ard
död och det utblortade tilſtind hvari ban fig be- — | ”P 104
fann , i det han icke hade et enda åkerftycke at Med
lemna de fina, eller någon annan utvåg til deras tR

näring , at honom mätte tillåtas ti*& evårdelig pos-
icsſion inlöfa Sonnerftads by, belägen vid Fiöt= - L E
fund, och at honom vid denna löfen mårte til go- nung GU
do beråknas de 1000 Ridl. ſom han lånt Enke- D
Drottningen MARIA ELEONORA, och de 500 d:lr

hvitt mynt, ſom han i gamla Koppar-Compagniet Su I
inſatt hade. | R"lkSCam
. | | . s us l. 2
45. Ifrån den famme til RiksCantzleren G
Grefve Ax. Oxenflierna, Upf. d. 20 Apr. 16420 rinå
Med tacklågelfe för det han befordrat Honom | !Fm
Ik

til Synnerſtads bys poſſesſion, i fin och fin k, Hu-
Krus litstid, _ ; 46. I-

tenå | ba Notte
5- Predikanten och
hråcka fg,

p b 4 ;
1 , då någen

igac r;;ugåct j
vacken ljel elkt
de 20 dakt, låm

ping ' har åfa
| RiksCantukeren
införde i Srealka

Puhei under
Droctn, CHA
1641
måszåinigz&,för
ooården Nå
r åg0, ocbo'oön—
tt förellends
rt ban dig be
| keddycke 1
mråg tl deras
| ondelig pa
gen vid 1
a måne ll g0
uo lin falt-
och e 08!
azf-Comy:gmcn
|

sCantZW ;

Ayr, IOdA

Apr. 1643.

46. Ifrån den ſamme til den ſamme, Upfa- Ä

lIa d. 3 Sept. 1642.

Med berättelſe om fin viſitation i Norrland.

4A7. Ifrån den ſamme til den ſamme. Upl.
die Epiphanias 1643. = e Opl.⸗

48. Ifrän den famme til den famme, Upf,
d. 18 Jan. 1643. '
Med klagomål derôfver, ar få månge unge Pre-
ſter förhulpos til Paſtorater, då dcrcgmot fgå män-

ge gamle och vålförtjente mån måfte bitterligen
gråta derôfver, at de ledo uppenbar orått, 3

49. Ifrån den famme til den famme. Upfal.
d. 23 Febr. 1643. '

Angående törloppet af förflagets upråttand E
en Theologifk Profesfion, ,g nde til

so. Ifrån den famme til ſamme. Upf. d. 6

Med Recommendation för Doctor Elias Mörk
til Borgmåftare - fyfslan i Upfala, '

5I. Epiſc. Strengn. Poſtulata afgifne til Ko-
nung GUSTAF ADOLPH d. 18 Martii 1623.

s2. ÄrkeBilk. Laurentit Paulini krifvelfe til
RiksCantzl Grefve Axel Oxenflierna. Streng-
näs d. 28 Julii 1637.
Med Recommendation för Mag. Joschim JZhe-
ringius til Paſt. i Upfala, Mag. Efchillus til ſu-
Neinus och Mag, Joban Veſtbius til ſecundus
heol, Profcſitor“— |

ö

R ARR E

53. Ifrån den famme til den ſamme.
April 1638. '

* "Hvaruti han, i anfeende til fin fjuklighet, och

för at erhålla trogne Medhjelpare i âmbetet, re« - 1

commenderar /T:o til Upfala Pattorat M. Mathias
Ilsbodinus Archipræzp. Strensgn, och 2:0 til Prof,
Theol. och Lingv. Orient. Mag. Jonas Hambraus,
Om den filnämade heter det: Vir ex fundamen-
ris doctus, pius, ſincerus, pacis & zranquillitatis
amans. |

5S. Ifrån den famme til den famme. Upf.
d. 16 April 1638. - '
” Angående Upfala Paftorats belåttande med en Pa-
ftor, ſom icke vore Profeflor,

P. S, Rôrande en del otidig ungdoms Gclfsvåf—* |
diga upförande 'emot henom och hans anhörige,

. $$. Ifrån den famme til den famme, Upfala

pridie S. S. Petri & Pauli 1638. .
: Med anhällan, at cmot nâgon hederlig fkånk
til Kyrkan, eller ock en penninge- fumma, er-
hålla det hufet, ſom Boktryckarer innehade.

56. Ifrån den ſamme til den ſamme. Upfala
d. 26 Aprilis 1638. |
Rörande de klagemål, fom Jonas Hambræus
deröfver anfört, at Svenfka Legaten i Paris Hugo
Grorins medfört en Predikant, fom drog Åhö-
rarna ifrån honom til fig, hvaraf nédvändigt
borde hända, at han fkulle blitva lidande til
ſina inkomſter.

7. Ifrån den ſamme til den ſamme. Upſala

d. 14 Dec, 1638: .
A O Mcd

d. 13

Sör
d
& å p

fala d 1

Me
förhj
man

6 |

M
&
pås,
mua
milsh
[I
dit 4

Å
ll Pa
d
Eake
th

60, If
d 1 Jfan
lsledslo,
|
A
tra|

N

lunne, d 13

fjukligka, och —

21 dMa e
ar M, Mal
b 20 til Proh
gar Hambraws,

jr tx fundamene I

; n*uzquiilimi:

amme, Up

nde med endb

sdoms (eliå
Jans anldegt

me, Up

:äc_rh'g fkik -
.fomma, &S
janehadé

,
]

ga Uphla

; Hunrdll
» Da HHLO
; Dar
dag ANr
dd
fdande n

Med urfåkt och fkäl, hvarföre han icke kunde
förhjelpa Hamilrons Stjutbarns Præceptor Lars Bur-
man til Vadſunda lediga Paſtorat. |

58. Ifrån den ſamme til den ſamme. Up-
fala d. 10 Apr. 1638- | ,
Med klagomål öfver ſin eftertrådare i Streng-
nås, Lars Vallius, at han införde förargeliga
mutationes in Dicec, Strengn. Miniſterio til ſtôrſta
miſshag och honom til deſpect. | | N
I P, S. heter det om Vallius: Han åär kommen
dit i otid. ; SEE

59- Ifrån den famme til den ſamme. Up-

ſala Pridie Kal. Nov. 1638-

Moed anhållan, at han hos Drottningen och
EnkeDrottningen ville utverka Confrmation på de
af honom inlöfte fyra Hemman i Finninge.

60. Ifrån den famme til den ſamme. Upfal.
d. 1 Jan. 1638. Skrifvit uti ftörſta ſorg och
lifsledslo.

Med Klagomâl öfver Conſiſtoriales i Upſala,
men 1i fynnerhet Ötver Vallius, Ibland zunat yt-
trar han ſig om Vallius: Den farlige mannen
blifver pernicies & perturbator eccleſiæ & föoex.
feditionum in noſtro ordine, O! utinam non eriam
in civili! Hjelper mig, för Jeſu namn, ifrån
bonom, eller at ban mdtte compefceras &. Gud
gifve jag aldrig bade ſedt Upfala, eller måtte med
dran komma hårifrån, |

61. Ifrån den famme til den ſamme. Upe

fala d. I 5_Ju1ii 1639. Å .

Med anhällan, at få löfa' fyra ſm gärdar i

Sunnerſtad, och 12 eller 16 tunneland åker vid
>4 » gamla Ladugården eller Kambhaf.

62. Ifrån den famme til Drottning CHRI-
STINA. Upfala d. 15 Juli 1639.

Med Klagomål öfver TiondeFogden i Upl |

Lån , Nzls Sven ſon.

| 63. Ifrån den famme til RiksCantzleren
Grefve A. Oxenflierna. Upl. d, 7 Junii 1643.

Om Sparrmans befordran.

64. Ifrån den ſamme til den ſamme. Uplal.
d. 21 Junii 1644.

Med Recommendation för fin Sacellan Olaus |

Danielis , at erhålla confirmation på Färingstuna
Taſtorat.

65. Epiſcopi Aroſienſis, Ol, Stephani Behini
krſtoelle til kasCantzleren Qvarta feria Paſch.

Med /anhållan , at bckomma Fernebo Kyrkos
Tmndc, .

66. Paftoris i Skarkmd ]almnms Erici inty-
gande, om Ohongrens och Sparrens Gudloia
lefverne. ;

Se No 42 at detta Band,

67. Conſiſtoriiĩ Strengn. Skrifvelle til Riks-
Cantzleren Grefve Axel Oxenſtierna. d. 7
Ockohr. 1642.

Om någon hjelp til Domkyrko tornets reparerande.

68 N

Calmar.
0
var /
b9, C
Strengnäs
Me⸗
”0, Na
Calmar, d,
V
gm
711
fte, Abo
0

” der

On

1D
o

2h
aun

161

741
bft41l

ling, Ar

minl Aer id
:tm'ng CHRI'

9.
oda i Upll

iksCantaleret
Jani: 104

me, Upbl

Sacellan Olms
” Fin)zgm/zl

hant Balini
ora Palch,

b0 Kjeko

Erm

lå, do

memd⸗

Gdr I

E 127

69. Nicolai Eſchilli Calm, til den ſamme.

ccr⸗ d. 9 Apr. 1642.

Om något ſtipendium för Pet. Ungius „ ſom
var ſinnad heſõ ka utländſke Academier.

69. Confiftorii Strengn. til den ſamme. S
Strengnäs d. 6 Dec. 1642.
Med Förtlag til Gillberga Paftorat,

70. Nicolai Efchilli Calm, til den ſamme.
Calmar, d. 18 Jan. 1643.

Om Tyfkarnas anhållan , ar i Calmar få f in e>
gen Kyrka och Preſt.

7I. Ifaci Raibovii Ep. Aboenſis, til den fam.

me. Abo d, 14 Julii 16)”*9

Om en Tomt,

72. Petri 7. Bjagg, Ep. Viborg til den
famme, d. 19 Julii 1643.

Om Gymnafii ech Scholans inrâttning.

73. Do&, Caſpari Fidleri fupplique til K.
GUST. AD. d. 13 Sept. I013.
Han bönfaller håruti at utbekomma £00 dal.
zeft hos Kon, CARL IX och 300 dal. hos Ko-
nungen fjelt, men hånvifes til Cantzliet at där

föka belked.
74. Bitkopens 1 Lund Doct. Peder Vinfirupt

bret til Gouvern. i Skåne, Herr Cafp. Sper-
ling. Anno 1646. d. 7 Jan,
Med ankillan; at Lunda Capitel måtte njuta
ſina

128 —

fina Canikbönder och Kôpenhamns Academie de
Studii - penningar, fom den tilförne af Halland
bekommit, famt Bilkopen Biſkopstionde och Cas
thedraticum,

75. General Sperlings ſvar på fö/reg:åendei

- bref, Halmſtad d. 5 Febr. 1646.

76. Bilkopens i Viborg, Pet. J. Bjuggs
fkrifvelfe til RiksCantzleren Grefve Axel Oxen-
ſtierna. Viborg d. 20 Dec. 1648.

Rörande åtfkilligc fitt Stitts angelägenheter.

— , Joban Polyandri, Rect. Leidenſis Eccl.
Literae ad Angliae quendam Epilcopum ,
de Unione inter Proteſtantes. Leidae d. 15
Jan. 1636. nd
78. Literae D. D, B. Meisneri ad Dom.
Doct. Joh, Behm, in Acad. Regiom. Theol,
Prof. & Concion. Aulicum, Vittebergae ipfo
Feſto Trinitatis 1626.

De efficacia verbi Divini,

79. Enke Drottningens CHRISTINAZ Bref -

til Herr Johan Skytte.
Jii 1622.
Om en Kättares, Hans Banérs villfarande me-
ningar i Religionen. Tryckt i Svenika Magazi-
net 1766, ſ. 88 tillika med det näaſtfôlj.

Gripsholm d, 12 Ju-

80. Caroli Andreæ Schilleri, Paſt. i Aker,

och Olai Petri, Predikant vid Gripsholm,
ſanfärdiga berättelfe , om det ſamtal och för-

hör de med förenämnde Banér haft.
k SNa ; Denne

/

i

Den
til Gri
Sup, I
Bonnie
bref tl I
Stockholm

Med
erhåla
ä lone
Boktryck

' 02 Trån

12 Jar

blglfne

&3 Bil
R ti Rikel

m
Åndr,

lar, Upha),
In|
fcsåon

; 85, Bi
Vadp :
kulle mol

| K()ngl_ N
| .Gäkia 10

M 16 4

Denne Bannér ankom ſâſom Tylk Skmddarc*
til Gripsholm. Mera om honom kan läſas uti
Sup, i Lybeck G, H. Gôizes Diſl. De _?obmme"
Bannier. Lubecæ 1707. in 4:0,

21. Biſkopens i Strengnis Lanr, Pmehm G.
i)ref til RiksCantzl, Gref Axel Oxenflierna,
Stockholm d. 2 Maji 1622.

Med anſékning, at Strengnäs Domkyrka måtte
erhäl a någon tilékning af Bomkyrko- tunnor, och
ar honem mitte lemnas nàâgor underftôd til er
Boktryekeries inrättande.

'82. Ifrån den famme til den ſamme. UpHal
d. 12 Junii 1641.

Med néôdtorktig declaration öfver den af konom
utgifne Cazcchnm"m och defs Exegeſin.

— 83. Bilkopens i Link. Andr. Pryiz ſkrifveßk
ſe 33 RiksCantzl. Link. d. 6 Febr. 1643-

Om Lundby lediga Gåld, hvartil han âmnat
Ånd? Svenonis ConKect. vid Scholan,

84. Literæ Nohanas Can, Lenat ad Caäncel-
lar. Upfal, d. 20 Aug. 1644. S

In his commendat M, Carolum Litbman ad sz—
fesfionem Theol, Extra-Ordinariam.

85. Bilkopens och DomOa apitlets i Vexia z
varning, at unge och oförtjente Preftmän icke — / '
fkulle moleſtera Hennes Kongl. Majt och den
Kongl. Regeringen om Confirmation på de
» Gäld , fom icke vorp Regala. Vexiö den 21
Julii 1643.
I , 86. Petri

1 > SE * ” ð Y FAd >a N L — R
ska eaa Sö 3 : PEPR IE EE tttt Se

D

13364 Se
96. Petri Silveftri Phrygii fkrifvelle til Riks-

Cantzl, Grefve Axel - Oxenflierna, - Göthe-

borg d. 8 Febr. 1654- _
Med anhällan, at han ville intercedera för ho-
nem hes Gretve Carl Gaſtaf Vrangel, at Grefven
mätte votera honom til det lediga Varbergs Paſtorat.

+

87. Litere M. Zenæ B. Rothovii, Paſt. An-
gelſt. ad Cancellarium, cum ad capeffendum
munus Superint. Calm, vocaretur. Angelſtadii
18 Calend, Sept. Anni 1618.

| 88. Nicolai Magni , Paſt. Viburg, fkrifvelfe
til RiksCantzleren, Viborg d. & Jan. 1618:
| Med anhållan, at flippa betala Kröningshjelpen ,
„ch återfå kalfva delen af Borgefkatten, ſom ho-
nom blifvit fråntagen,

89. Doct. Jobannis Bothvidi bref til Riks- '

Cantzleren, Halle d. 11 Maji 1632.
Angående Kyrko- Regementet iTy_kaanä.
90. Den ſammes til Konung GUSTAF
ADOLPH, Halle d. 8 Jun, 1632.
Rôrande ſamma ſak. å

I. Bilkopens i Åbo Iſaci Rothovii ſkrifvel-

fe til RiksCantzl, Sine dato,
Om Formula Concordiæ och Doct. Jobannes
Terſerus. ; d 4

92. Den famme til den famme, Åbo d. 29
Maji 1647.

Med

ti

| tl

+

e

Med recommendatien för Mag. Samuel I
man til Riga Paftorat , och klagomal Öfver Åbra—-

bam Bng!
93. Memoriale pro ſtatu eccleſiæ in Livonia.

94. Decretum Facultatis T'heolog. Pariſien-
ſis. Actum Sorbonnæ in Generali Congregatio-

ne Calend. Martii 1618.

De mandato Facultatis Theol Pariſ. ſubecripot

Pbilippus Bonnet.
$. Bifkopens och Dom('apzt!ers i Abo bref

99
til RiksCantzl. Abo d. 19 Sept. 1618.

Om deras underhålls ſpanpemâl.

96. Arke B. Petri Kenicii bref til den ſaiame.
Uplala d. 20 Sept. 1618.

Om Herr HIkans t Klàâſtret otidiga Iopande ef-»'
ter Torstuna Präftegåll,

97. Biſkopens i Viborg Pet. Jona Bjuggs bref
til Riks Cantzleren. Viborg d. 22 Jan. 16 46.

Om Stiftets- angelâgenheter.

98. Conſiſtorii Viburgenſis Poſtulater; ir.
lemnade d. 30 Martii 1647.

99. Poſtulater för Kexholms Län.

100. Preſterſkapets Betänkande om Kyrko- R

Ordningen.
Pörmodclwcn upfatt är 1650

101I. Förflag, huru felen bland Clericiet 1

Stockholm bäſt kunna affkaffas. |
I vå R : 102. Pe.-

132 —

102. Peter Lar:ſan Alebecks bref til Riks-
Cantzl. Narva d. 12 Martü 164 5.

Om niget upkommit mifsförftånd imellan Sue
Perintendenten och Magiſtraten i Narva.
103. Henrici Stabels bref til den famme,
Narva d. 23 April 1645. På Tyfka,
- Rörandc ſamma ſak.
104. Ejusdem ad Eundem. Narvae d. 13
Jun. 1651.

De s£e cadem,

105. Conſiſtorii Narvenſis Acta „ d. 5 Maji

106. Conſiſtorii Narvenfis Ada, d 10 Junii-

6,1. | På Tyfka.

107. Interims - Ordnung wegen Eſtniſchen
Landt Prieſter, und ihren notdurftigen unterhalt.

108. Konung GUSTAF ADOLPHS (krif-
velſe til Bilkopen 4 Abo. Biörneborg d. 29
Apr, 1616.

Om Herr Anderſes anſéôkning, at bekomma
Muſtaſari lediga Paſtorat.

109. Zacharia Benedikcti, Paftorisi Gldham.-
mar, bref til RiksCantzleren. Tinkope d. 8
- Junii 1632.

Med förfragan, om han icke ågde rättigher til
tionde af det nya Kopparbruket, ſom var belägit
å hans förfamling.

IIO. Ko-

C

bet
åa
Va

e
u Sn

N,

yj

D

IrO. Konung CUSTAF ADOLPHS Bref, R
gifvit Korsholm d. 13 Marti 1614.

Om. Pråfternas och Djäknarnas oudxga upbörd
1 Vefterbottn, b

III. Gravamina Catholicorum in Borusſia.

' Scripta d. 8 OGobr. 1678.

112. Erie Andersſons bref til. RiksCantzleren
Grefve A. Oxenſtierna. Coporie d, to Oå. 1624

Angående Godfen Smolegovxtz och Jublovitz,
kvilka blifvit donerade it CGouverneuten n ders
Ericsſon.

113. Den fammes til den famme, Dorpt
d. 27 Martii 1626. |

Med berättelſe, at SterFurſten i Ryſland hade
gift ſig med en Borgaredotter, .

114. Peter L.ariſox Alebecks bref til den fam» = >
me. Narva d. 17 Junii 1644.

Om ulmadct i Narva och nyheter ifrån Ryfslåmåi*—

115. Präfterfkapets betänkande om de pun-
der, ſom Hans Furfteliga Nåde , (förmodeligen
Hertig CARL) och Rädet författadt hade,

116. Hans Furſteliga Nades Hertig CARLS
betänkande på de puncer, ſom någre af Prä-
ſterſkapet, på menige Clerkeriets vägnar, hafe.
va ofvcmntvardat , d. 27 Febr, 35950

117. Präſterſkapets Poſtulater.

Nr defle blifvit afgitne Knnes icke. e
1a r SIS Des

118. Det fammes Poftulater , afgifne den 19
Decemb, 1611. g

119. Äfven det ſammas Poſtulater; men o-
visit at hvad år, / .

120. Bifkoparnas ,/ Superintendenternas, och '

Stockholms Conſiſtorii Poſtulater. Utan årtal,

- f21. Präfterfkapets Poſtulata och befvär.
Afven utan årtal, |

122. Hennes Kongl, Maj:ts Nådige Reſo-
lution på de puncter Prefterfkapet underdånigft
hafva ingifva låtit. Stockholm d. 28 Julii 1634.
123. Strödda anmärkningar i Svenfka Hi-
ſtorien. ER Ar
= > Skrifne med Årkebilk, Eric Benzelii egen hand.

124. Confiftörii Scarenſis Dom om en cafu

Matrimoniali och Paſtoris i Frendeforfs förſe-

ende dervid och ſtraff derföre. Sine dato.

125. Utdrag af Konung GUSTAF A-
DoOLPHS Inſtruction , gifven Superint. M.

And. Pryiz 1629. Artic. VI om Kättares be-

grafning.

126. Petri Jona Vexionenſis och Wic. Kro-
&a intercesſion hos RiksCantzl. för Herr Da-
»iel i Bryelö; (forfan Fryeled) ſom förfedt
ſig på ſtore Bönedagen 1623 och derföre blif-
vit fufpenderad. Valbeck d. I Junii 1626.

127. Ni-

fun
Od
ti$

fe

b

h

—

g

o 135

127. Nicola: Hunnii Dedicatio Libri ſui, De
fundamentali diſſenſu doctrinæ Evangelicæ &
Calvinianæ, Confulibus & Senatoribus Civita-
tis Regiomontanæ. Lubecæ d. 9 Nov. 1626.

128. Epiſcopi Arolienſis underdåniga fkrifs
Vellſe til KOnunU GUSTAF ADOLPH, Ve-
fterås d, 2 Junii 1632. |

> Han recommenderar deruti Adolpb Elai Terfe-
rus til nâget underſtôd, emedan han var finnad
til ſin frkofran beſôka fråmmande Academier. |

Säiſom bevekande fkål anföres ibland annat, at
Konungen varit vittne til hans dop och Chriſtendom.

129. Superintendentens i Calmar Nie. Ejchil-
Z Poſtſcriptum til RiksCantzl. Grefve A. Oxen-
ſtierna. |

Rörande det ryckte Mätter I/"rael i Ljungby
kommit uti för en låttfårdig kona,. |

130. Den ſammes ſkrifvelſe til den ſamme.
Caltar d. 29 Dec. 1645.

Med anhållan, at de Härader , fom blifvit tagne
itràn Calmar och lagde under Linképings Bifkops-
dôme, måtte äter lågaas nlbakars under Calmare
Stift.

131. Jobanni bigfria, Gorb: Orientalis, Paſt.

dia Tliſcet, ſrifvelie til RiksCantzleren. Sine
dato.

Om vederbörandes miſshushällning med Kyrkans
penningar och ſaker. ;

132. Supermtendentens i Calmar Nie., Eſchil-

1 bref ti den ſamme. Calmar d. 4 Oct. 1646.
I 4 R.öran»'

Rörande fin tviſt med Joban. Mathiæ om den-

nes utgifne Idea boni ordinis in eccleſia. Af det-

ta bref finnes, at Nicolaus Eſebilli och Petrus
Rjugg, Epiſc. Viborg, fig emellan upfatt et vad
af 10 Riksdaler , hvarvid den förre förbundit ſig
beviſa, qued fidelinm liberi fint flii irz; och
den ſednare, quod fiut filii gratig. — ' .

133. Epiſc. Strengn. Do& Jehannit Mathiæ
(var på et bref dateradt Calm, d. 31 Oct. 1646.

Rörande nägra leda beſ kyllningar och grofva

Fvillfarelfer , hvilka Superintendenten i Galmar
M. Nicelaus Efchilli om honom låtit ſpargera och .

utſprida.

1I 34. Zacharia Klingii Literæ ad Cancell. Ax.

Oxenſtierna. Osnabrugæ d. ar Martii 1647.

De idea boni ordinis Joh. Mathicæ

135. Strengnenfis Epiſcopi judicium de Ex-

orciſmo, Gynaicobaptismo , & novo ordine in
eccleſia, in commentario Johannis Krokiz de
Auguſtanæ Confesfionis ſocietate, approbatum.
Caflellis d. 19 Febr. 1647. *

136. Literæ: Doct. Halſemanni, Prof. Lipf.
ad Zachariam Klingium. Li Pliæ d, 20 Febr. 1647.
De novitatibus Jobannis Mathic.
137. Zaebarie Klingii Litere ad Caneellar,
Stetini d. 13 Aug. 1647.

De 7ob. Marhia ejusque libris.

nad -

bilem quendam Svecum. Vitteberge d. 25

138. Doct, Frideriti Balduini Literx ad no-

arb w degs
C(E;ÖA'I. A N
ll ooch Piru
uphatt & nd
e förbundris
lii iz, ℳ

tyt Malie
Od 1646.

r och grofva
1 i (almat

ljargera och ,

Cancell, A.
ii 1047»

m de EX —

y ordine in
Kw,%li de
.Pmbatum,

(jäfh'ö])äro

d 3d fide
8
0

f S

139. Ätfkilliga anteckningar , tjenande til
uplyfning af Svenſka Hiftorien , ifrån år 1654
til 1665. r ; '
140. Articuli vilitationis.

Aro på Tyfka ech angå Lifland. Under fin-
nes anteknadt: approbat Conſiſtorium Supremum,
' falva tamen poteſtate minuendi & augendi. Actum
Dorpati Menſe Junio 1636. |

141. Articuli Viſitationis, pubiicati Dorpati
d. 28 Junii 1633. | R |

Inm namen und von wegen des Königl. Ober-
Conſiſtorii Gerhardt von Wellingh Præſes.

4

142. Vilitationes Ecclelfiaftice per Livoniam
& Eftoniam annis 1593 , 1613, 1647 & 1648.
Aro dels på latin ech dels på tyfka. Deſſe
handliagar lemna mycket ljus om deffe Provinci- |
ers då varande Eecleſiaſtique Författningar , och
fkulle kan hända förtjena at genom trycket
goras allmänne.

143. Kort Förteckning på de gravamina

å gemen, lom trycka Kyrkoväfendet i Lifland,

Stockholm d. 15 Julii 1646.
Af Joechin: Jberingius Epiſc. Reval.

144. Confhorial- Ordnungh, wie es bey
den Unter Confiftorial gerichten , ſecundæ in-
ſtantiæ, zu diefer Provintz Liefland, foll ge-
halten werden. Actum Dorpt .d, $ Febr. 1636.

Underſkrifrit af Bengr Owenſtierns.

145. Eccleſiaſtique Handlingar rörande Lif
land. + | ,
146. Extra& af Epiſc. Reval. Joach. Zherix-
gii bref til Gref Eric Oxenſtierna 1648.

147. RiksRådet Zohan Skyttes bref til Konung

GUSTAF ADOLPHI Dorpt d. 18 Nov. 1632,

Med åtfkilliga angelâgenheter rörande Eft-och :

Lifland, Bland annat fkrifver han: ”Ut Allen-
”tacka, ſom det Eftifke LandtRådet emot E; K.
”M, gifna Reſolution Ann. 1629 aldeles ville dra-
- ”ga ifrån Eftland, under det Narvifka Commende-
” menter, fianes allenaft uti några få byar , efter Pa-
” floris Narvenfis ingifna berättelſe, några 100:de per-
” foner , fom icke thet aldraringaſte veta utaf Gud och
” hans heliga ord , utan lefva aldeles , med deras hus-
» ” bönders connivence, fom ofkickelige djur, Hvad
”för myckenhet af fådant afgudifkt partie tkulle
”vål finnas öôfver alt, när man derefter leta och
”ranfaka ville 2” ; MMVV

148. Pauli Tarnovii Literæ ad nobilem
quendam Svecum. Roſtech. d. 10 Febr. 1617.

149. Literæ, Marzini Chemnitii , Cancellari -

Principis FRIDERICI, Slesvicenfium Hollatio-
rumque Ducis ,ad Regni Cancellarium Ax. Oxen-

ſtierna. Ex Arce Gottorpiana d, 27 Apr. 1624. |

| 150. Ejusdem ad Eundem. E veteri Stetino
d. 13 Julii 1618. E
151. Litere Mag. Walterii Auerdanck ad
Eundem. Dorpati d. 25 Sept. 1638

152. Ejusdem ad Eundem, Dorpati d. 24 Julii
104 .. 153–—159.

—

Å
i

153
Behmit
furna.
16c
Opifich
Nunci
menlen

101.

äd Serc

_162.
Litere
Reoior

103.
t Hur
Magilr
tta fext

| 164

Vibus (
> oefle |

169

e Å
166
ad R
h3

16
Uni d

önad Lb

Jach. Fh

1049.

É til Komng

ande Elt.ch

”U Allen
» emot E; Kv
eles ville dra
a Commender
snar eer Da
0a [00:06 par
m uraf Gudoch
med derås hut«
:(l'/'g;, HVSI
pattie fkulle
ec lta och

Cancelati
Hollat:

Ax. ur /

kpf. | 624'

g Sketin0

da 4

j 159

R F

Behmii Literæ ad Cancellarium Regni Ax. Oxen.
ſtierna Regiom. Bor. d. 28 Junii 16 31--1645.

160. Summa Inflitutionis Communitatis &

opificum civitatis Mariæburgenſis, datæ tribus
Nunciis, ad Rev, Dominum Epifcopum Cul-
menſem Laur. Gemblichi ; mislis. d. 4 Apr, 1603.

161. Matthie Maximiliani a Paraſin Literæ
ad Seren. Reginam CHRISTINAM, Sine dato.

162. Theologi Regiomontani (forſan Behmii)

Litere ad Regni Cancell. A. Oxenſtierna,
Regiom. Bor. d. 14 Jan. 163 I.

7163. Johannis Caſimiri Regis Poloniæ Lite-
rc Burgravio, ProConfuli; Conſulibus totique

Magiſtratui Civitatis Gedanenſis. Varſoviæ Fe-

ria ſexta poſt feſtum omnium Sanctorum 1651.

- 164. Ejusdem Literæ Salvi conductus, ci-
vibus Gedanenſibus Auguſtano Reformatis, con-

. ceffe Varſoviæ d. 17 Apr. 1652.

165. Joannis Epiſc. Pragenfis Literæ. Vien-

ne Auſtriæ d. 26 Oå, 1620.

166. Celeflini Myslenta Th. Doct, Literæ
ad Regni Cancell. A. Oxenſtierna. Regiom.
d. 3 Aug. 1650. A

167, Litere 7oh, Durei ad Eundem. Lon-

dini d, 21 Jan, 1631,

]

| 139
153.- - 159. Theologi Regiomontani Johaw

——

140 | osaM

168. Poſtulata FEjusdem im negotio eecikefia-
flice concordiæ, ad Eundem tradita,

169. E jusdem Literæ ad Eundem. Sine dato.

170. Ejusdem Petitum ad illuſtr: mos nobilsmos
& magnif:s D:nos Evangelici fœderis Ordines
atque Ordinum delegatos , in Comitiis Francof.
ad Moenum congregatos.

rzr «e 174. Ejusdem Literæ ad Regni C. Can
cell. Ax. Oenſtierna, Londini, Francof, &

Holmiæ 1631— 1637.

I 73', ngam Grotii Literæ ad JZehan. Daræ⸗

um. Lutetiæ d, 21 Nov. 1637.

176. F orma Literarum Patentium, Regni

Cancell. Ax. Oxenſtierna.

Under finnes anmärkt: In zato boc feripto -
lIus £5 compoſitio Durxi, non Cance Larii Oxenſtierna.

177. Johanni Bogemanni de Derc: negotio
judicium, ſcriptum Lugduni Batayv. d. 17

Febr. 1636.

178. Literæ Zehannis Dera: ad C amell A.
Oxerſtierna. Datæ d. 6 Juli 1638.

179. Literæ Ejusdem Cleri Svecani Con-
- Vventui oblatæ d. 27 Jan. 1638>

1930. Literæ E jusdem ad Regni Cancell. Ax.
Oreſedtns. Hamb. prid Id. Febr. 1639.

185 Ejns-

181. B.
1645.
182. C

183
Regni A,

184
Holmiz d

18 I
tere ad C
ie d 19

186,1
Holm, d,

187. Å
aCtatibus
m dv e

$
UQ Wenl
N xetdoni

190. |
Ata a 3q

191.
. Oxe
iDL Nor

192,

1,

—
, Sine o
$ ODL Mmos

is Ordines
is Francoh

egnf Ca
ucof, &

n Due
, Regt

m yr

genlkiernd,

.chmio
G.1]
ul, Å
j bar
G

b
Ps

a

.2638

—

181. Ejusdem ad Eundem. Rotterod. Apr, 13
1645. | N
' 182. Calviniſtarum Aftus & Aufus.

| 183. Jah. Derei Literæ åd Cancellarium
Regni A. Oxenſtierna. Francof d. 27 Jun. 1633.

184. Ejusdem ad D, Laurclmm, Ep. Aroſ.
Holmiæ d. 18 Dec. 1637.

185. Decani & Profeff, Acad. Upfal Li-

teræ ad Cancell. Regni Ar., DreMierge. Upia-

lix d. 13 Sept. 1636.
186. Literæ FJoh. Duræi ach Joeh. Can. Lencmm.

Holm. d, 18 Dec. 1637.

187. Memoriale de protocollo & publicis

tractatibus gehannis Duræi, a Jehb. Darao, Hol-

miæ d. 14 Junii 1637,

188 & 189. Copia Epiftolx ad Archiep.
Upflalienf, milffe ; cum judicio Facult. Theol.

Aberdonienh lis 4 Kal. Sept, 1637.

190. Propolſitio F acultati Theol. . Volar. ob.
lata a Johanne Duarao, .

191. Litere fohan. Darei ad Camwåarmm
Axr. Oxenſtierna; data: in ædibus Ter Marhlter
ipl. Non. Febr. 1628.

192, Ejusdem ad Eundem,, 4 Non, Maji
193. Ex-

ie

193. Extradum ex Literis D:ni Tho. Rœ
ad Canc. Regni Ax. Oxenſtierna. ex Aula Vind-
ſorz d, 24 Sept. 1636.

194. Ejusdem ad Eundem d. 30 Septembr.

195 ? 197. Literæ Jeh, Darai ad Cancell.
Resm Ax. Oxenflierna 1636, 1637.
In ædibus Jacobi Machlier, & Holmiæ.

198. Der ChurFurfteliche Pfaltzilche Neue

Kirchen-ordnung. Ann. 1599.
199. Epiſtola D. Georgii Franci,; Prof.

Theoi. in Acad. Francof. ad D:m Johannem Ber-

gium Concionatorem in aula Berolinenſi. Sine dato,

200. Capitulum Generale Monatterii Ger-
venenlis Ordinis S. Auguſtini. |

201. Jacobi _V ardeckii Plebani Stanislavovienfis
Literæ ad Principem quendam. Sine dato.

202. Literæ Anonymi cujusdam ”ad Princi-
pem quendam. Ortelsburgii.

203. Anonymi cujusdam Literæ ad - - --

204. Anonymi Literæ ad Gedanenſes.

205. Literæ Regis vel principis cujusdam

24 Ducatus Livoniæ incolas. Dat. Vilnæ,

206. Literæ ad Conventum in Livonia. Vilnæ.
207. Li-

Valav.
All,
210
21
Q

2
ÅUU.

l6
Varlani

M
Vabur

218
2

2
date

Brand
FI

N

Tm Ne

Aub Vind >

Septen,

I Cancell

mie,

he Ne

M
annerm Bir
Smedat,

t Ga

vovtals
difOo

- — - a

207. Literæ Anonymi. Datæ Varſoviæ d. 10

Maji 1638.

208. Anonymi Literæ. Sine dato.

209, Ad- Imperatorem Romanum Literæ.
Ortelb. dJ. 17 Julii 16390 |
210. Cardinali Barberino Frauciſco Litem.

Varſaviæ d. I Nov. 1639.

21I. Cardinali Antonie. Sine dato. |
212. Cardinali de Torres. Sine dato.
213. Cardinali Santcta Crace. Sine dato,

214. Cardinali Porrefo,

215. Epilcopo Cracovienfi, Dat, Varſaviæ
Ann. 1646. |
216. Religioſis Conventus Miechovienſis. Dat.
Varſauniqz.
217. Cardinali, Protedori Regni , Mat/ma.
Varfauie. -. ; |
218. Cardinali Pamphilio. Varſauiæ.
219. Summo Pontifici, Varſauiæ.
220. Alberti Thelebenſehy Literæ ad - »
datæ Uſtroniæ d. 9 Dec. 1655.
221. GEORGII WILHELMI Marchionis
Brandenburgici Literæz ad--Sine datto.
222. Anonymi Literæ, fine dato.
223. Ordinum Gener. Fœderat. Belg. Lite-
1æ. Sine dato, |
» 224 In-

—

/
J

224. Informatio fuper Of&cxo Advocatiali -

Mariæburg.

225 — 227. Literæ Joh, V idekindi ad filium
Axeln Oxenſtierna. Holmiæ 1656.

228 - 263. Literæ Hermanni Samfonii ; Su- ;
perint, Rig. ad Cancell, Regni A. Oxm/!zmm. '

Rigæ 1621 -r 1636.
264. Ada Hermanni Samſ onii Superintendh,
Riga d, 18 Martii 1636.
265 - - 280, Ejusdem Literæ ad Regni
Canceſl. Axel. Oxenflierna, Rigæ 1636 -- 1643.

; 281-- 288. Laur, Andr, Hojeri, Paſt. Bruns-
| bmgenfls Literæ ad Regni Cancell. A: Oxen-

— flierna; Dantilci & Brunsbergæ, 1630 -- 1632.
G 289. Literæ Secretarii Loisnitii ad: UR SR

d, 28 Dec. 1631.

290. Ad Regem Poloniæ Literae per Secre-

tarium Chemnitium. Dantiſci d. 320 Nov. 1631I.
29 I. Excer pta ex ejusdem Literis d. 31 Dec.

292. Ex Ejusdem Literisd, 16 Dec. Varſoviae.
293. Ex Literis Ejusdem d.’ 4 Jan.

294 & 295. Ex Literis Regis Poloniae ad
Gedanenfes d, 4 Jan. ſt. n.
29 6. Éx Literis Senat. Gedan, ad Regem
Polontae d. I3 Jan. ſt, n

297. Ex Literis Leisnitii Secret, ad Senat.

Gedan, d, 6 Jan,
5 298. Ex

| _298
4 200

Gedan:

220

301.

d 10 |

,

ii 298. Ex Literis ejusdem d. 13 Jan.

299. Ex Literis Senat. Polon, ad Senat.
p Cedanenſem d. 10 Jan. |

300. Præſagia feu prodigia quædam.

>

I 301. Ex Literis Regis ad Senat. Dantiſc.
dl, 10 Jan, 1632.

302. Ex Literis Gedanenſium ad Rempubl.
4 d. 29 Jan.

303. Ex Secret. Lannii⸗ Lit. Varf, d. 24 N

ni fan.
304. Literæ Senat. partis d Rempubl.
Rrd 3 Febr.
305. Ex Literis Con aadt Bebmes. Posn aniæ
d. 109 Jan. ft. n. t

306. Hojeri Litere ad Cancoll. S. Oen-
ſtierna. Dantiſci 1632 d. 8 Jan. ſt. n.

⸗
A 307. Ejusdem ad Eundem. E Elbingæ 163 2 :
„ d. 2 Febr. f n.
⸗ Fr 908 Ejusdem ad Eundem, d. 3 Martii.
; 409. Ex Literis Lozmizzzj d, 24 Febr.
310. Literæ Ejusdem, Varfovix 1632 d, 28
; Febr. ſt. n.

311. Puncta & Capita Comit. Varlan. EXa
| ordiend. d. 13 Martii.

–

31 2. Inſtructionis Dantiſcanæ (in Comit.
exped.) formula D:no Ferbers data.

Subſcripta a Laur. And. Hejero, Brunsbergæ
1632 4d. 13 Mart, ſt. n. | |

313. E Literis Loisnitii, d. 13 Martii.
314. Ex ejusdem Literis ,ld. 6 Apr,
315. Ex ejusdem Literis , d. 13 Ma ji.

316. E Melchioris Vejeri Vojevode Culmen-

ſis Lit. ad Senat. Dantiic. d. 19 M. ſt. n.
317. E Literis Refponforis Senatus ad
Vojev, d. 20 Maji, ' _
318. E Literis Loisnitii, d. 16”Maji.
319. Literæ Laur. Andr. Hojeri ad Senatum
Dantiic. Varſoviæ d. 2 Oå. 1632.
320. Ejusdem d. 20 Octob.
32 I. Ejusdem ad Canc. Elbingæ d. 12
Nov. ſt. n.
322. Ejusdem ad eundem. Brunsb. d. 30
Jun. 1633: | . R
323. Ejusdem ad eundem, fine dato.
324. De erigendo Gymnalio,

LV. Sagan om Slifa Hrba, fom fedan

blef kallad Hröe hin Spake. 13 ark.

På Isländfka , utan öfverfättning , med vacker

och

s ä

geult

och läſlig ſtil, allkrifen 1 ſednare tider, men
utan at anmärkt blifvit, hvareſt afſkriften äar

tagen.

LVI. Gammal Norrſk Lag-Bok.

Sjelfva Lagen och uttydningen pa några

ord i Lagboken utgör 29 ark och är fkrziven
omkring 1540. ; |

Sedan följer på et blad, men ſednare ſkrif-
ven: Elenchus Archiep. Norvegiæ. | *

”Den förfta Arke Biſkopen kallas Johannes
” qui ſedit Annis quinque ab incarnatione Dini
* MCLIIII och den fifte Olaus Tertius , X**ÅI
„Archiep. fedit Annis XIIII. Conſecratus eft Ro-
”mae A:o Domini MDXXIII & venit Ni-
”drofiam in die Petronille Virginis. Anno D:ni
* MDXXVII fa&us eft exul & Obiit Amn. Do-
” mini MU*(X XIII, Lirae in Brabantia die VIL,
a Februarii.“ |

Pa fo!;ande k da å'm:ef'
Om Tagmark til Nederos och markra mel
lan bonde och byarmeennom.

Dårefter på et blad:

Forma , ad ponendam publicam pornitentiam
ab ecclefia conſtituta. Föregående är fkrifvit
af annan hand.

Sedan finnes af ſamma hand, fom ſkrifvit Laghoken.
1. Regilier eller Tafla på Rettebokena, 3 blad.
K 2 2. Om

,

2. Om Rette- Böther; meel 22 Konunga

Bref, af hvilka det förſta är af Kong HÅKAN
och det ſiſta af Kong CHRISTIERN den III,

Gifvit Gottorp torsdagen neft epther Söndagen

invocavit, aar MDXXXIII. 26 blad.

3. Saker Konungen och Biſpen emellan.
2 Blad.

A. Regulae Juris, ſom äro 8y. 5 blad.

$. Berättelſe, om Magn Me kilat efter-

kommande , få lydande:

Her Magnm MomjÄ'uldt, hans huftru hede
Fru Ingerde Ylffve » aff dem föddes Byrge Jeral,

aff honom föddes IX Konungar , fförſte VAL-
DEMAR och hans bröder, Kong MAGNUS

LADELÅS , aff honom föddes III Söner, Ko-

nung BYRGE, VALDEMAR hertog, ERICK
' Koning, aff honom föddes MAGNUS SMECK,
aff honom föddes Kong HÅKON, Kong
MA‚GNUS SMECK àtte en S$yfter ERHEMIA
ſom fijck Hertogen aff Mecleborg, aff dem
föddes Kong ALBRICKT och Hertog HEN-
RIGH, ſom fick Kong VALDEMARS dotter

aff Danmarck Drotning MARGRETAS Sy-

ſter, aff dem föddes en dotter, ſom fijck Her-
tugen afl Pomeren, aff dem föddes Kong ERIK
fom blef Kong öffver dife III Rige, han åtte
dotter fom fi]ck. Hertogen aff Beeren, aff dem

födis Kong CHRISTOFFER , ERHEMIA ha.
de en dotter Ingeborg fom fijck Greffve

Hen-

a
AMN
nll,
Önden

meln,

—

| Hendric aff Holdſten, aff dem ködis Greſte

Gerdt fom fijck Hertog OTTES dorter aff
Brunsvik oc hed Eliſabet, aff henne födis en
dotter ſom hed Helevig fom fich Jonker Di-
rick: all Aldenborg, aff dem födis Kong
CHRISTIERN Kong öffver diſe riger, han fic
Margreffvens dotter aff Brandenborg DORO- -
THA, aff dem föddes Kong HANS oc Kong
FREDRIC oc Jomfru Margme fom är Konun-

gens flecht uti XII Ledt, den förſte Berge 7erull.
2 Kong LADELÅS. 3 BYRGE. 4 VALDE-
MAR. s ERICK. 6 MAGNUS SMECH. 7 HA-
KAN. 8 ALBRECT. gERYK, 10 CHRI-
STOFFER, II CHRISTIERN, 12 HANS.

6. Längd öfver de Konungar, ſom regerat

Norriges Rige.

Den begynnes med HARALD HARFA-
GER och flutas med CHRISTOFFER, om
hvilken det heter: Der man fkref MCDXXXI

dà kom CHRIS TOFFER 4 Beyeren, en rddde

VI dr.
LVII. Cronica Epiſcoporum Lincopen-
fium på Svenfka, huru många Bi-
fkopar uti Linköpings Domkyrkio
haffva varit ifrå förfta begynnel-
ſen Ann. Chrifti 900 och intik
then tidh vij fKreffye Guds àhr
1606. 7 ark.

Legyn:

*

Begynnes: V dlfgnath vare Gudh i alla ſtund
| Then Oſtergôtland få mar gelund
Beredt haf ver få marg falleltiga nåde m. m.
och flutas: A/a Evangeliſke Mån och Idra
' Vil han fördrifva ſom henne bafva kåra.
Denna BifkopsKrönica har, til ſtörre delen,
blifvit af trycket utgifven 1 Söderköping på

I 520:talet , men hvilken uplaga nu mera nä-

ſtan aldeles förfvunnit, - Sedermera är den af
ÄrkeB, Er. Benzelius, tillika med Zonæ Petri
Klints fortſättning, intagen i Monam. vetera Eccl.
Sveog. hvarvid denna Bibliotekets Handſkrift
af honom blifvit nyttiad och kallas Ribbingianus,
. Handfkriften ar ſnygg och läflig fkrifven 16 10.
På förfta bladet är med gullbelagda och väl
textade ' bokftätver , ſom likna dem, hvilka
finnas i fjelfya Krönikan, anteknadt: Lindorm
Ribbing til Ndås och Boxhbolm, dbr Chrißi 1610
mann propria, Then Gud vil bjelpe ; Honsm kan
ingen fljelpe. Häraf kan flutas , at Ribbing ſelf
gjordt denna afſkrift. V

På efterita pärmen är af annan hand ſkrif-

vit : Linköpings Domkyrka häller i längd,

”mellan Choret är 20 alnar ifrån vägg til fkrank,
”emellan främſte Choren och HögChoren är 15
alnar, HögChoren är 423 aln långk. Ifrän
MellanChorsſkranket vid Konungsſtolarna intil
”vältra gaflen är 143 z alnar. ;

ma

len är 1621 alnar] pr '
Summa Bredi . innom vägg.

En - . 46 alnar/

Mera

—— —,—

kdeh
eler,

op

n

t

— k >
i r
Å

Mera om denna Krönika kan låfas uti Arkeb.
Er. Benzelii Prolegomena ad Monum. Eccl. p. xxx ſeqꝗ.

LVIII. Konung Davids Pfaltare på
Tyfka, dels på paper och dels på.
Pergament. » :
Är nägorlunda läflig, med gullbelagda, rö-
da och blå Initial Bokſtäfver och innehåller
126 folier, efter Romerfkt räkningsfätt teck-
nade, hvaraf dock fol. 40, 41, 42; 54; 6 5„
66, 785 79, 972 98 ar0 utrifne.
Öfverſt på förſta ſidan är med röda bokfäf-
ver anteknadt: Dit is der ſelter mit dytichen

vordin geſchreven, och nederft på ſamma ſida:

Liber dom9 Ste Barbae i Coloia Ord. Carthn.
(Liber domus Sanctae Barbaræ in Colonia or-
dinis Carthuſiani).
Efter Pfaltaren följa några Bibliſka Loffån-
ger , fåfom Zachariae, Mariae och Simeons ,
fol. 110. Därnäſt Athanafii Symbolum fol. 111
och Litanien fol. 113. Sedan 72 färfkildta
namn på Maria fol. 117 och näftan nu bruk-
lige bordsböner både på tyfka och latin, fol. 1183
hvarefter åtfkilliga andra böner och fluteligen
Symbolum Nicaenum fol. 126. T

Fol. III finnes äfven Te Deum &c. Got
vir loven dich &c, Efteràât finnes et ſummariſkt
innehåll på latin och tyfka öfver hvarje Pfalm,
fom dock icke fträcker fig lingre än til den
120:de Pfalmen, Boken är förmodeligen et rok

K 4 a

a 30 äriga kriget eller ock införd af någon
Vadftena - Munk ock ſynes vara fkrefven i
TI5:de Seculo.

LIX. Svenſka Rim-Krönikan. 7 Ark.

Ar den af Hadderph utgifna få kallade Gam-

la och vidlöfti iga Krönikan, men gar icke län-

gre än til CARL KNUTSSONS härfärd til
Skàne, eller til pag. 116 rad. 26.

De A förſta arken ¹ innehålla Hiftorifka efter-
rätteller om àtſkilliga få Svenſke, fom ifrån

Sverige härſtamma ande Konungar. Affkriften ly. å

nes Vara gjord 1i förra hundradetalet

LX. Articuli de Liga & Unione terra-
rum Prusſiæ, per proceres & ter-

rigenas earundem in hac Foerma.

24 ark på Pergament.

Stylen är vacker men icke ibland d de litta.

re at utreda.

LXI. M. Tullii Ciceronis Rhetorichrum
Libri Duo, & Ejusdem R hetorico-
rum ad Herennium Libri Tres.
24 ¾ ark på pergament.

Snyggt och väl ſkrifven med vackra ritade

Initial-Bokſtäfver.

Den ſiſtnämnde, ehuru äfven ſayggt ſerifyen,
ſynes dock Vara af annan hand.

Främſt

fkrelven +

73 Åfl '

Ilade Cam-

härfird tl

ne terta.
& te
Forma

—

d de btr

Oricoronn
hetorcdr
p Tres

kra fitade

ue

åmd

lr SE
Å N

Främſt äro tvänne och äfven efterſt lika
mänga blad, pà pergament, men illa fkrif-
na, ſom fynas vara fragmenter af någon gam-
mal Läkarebok. Lärer vara fkrifven i XV
Sec, och har där och hvar en hor ſvàrliſta

abbreviationer.

LXII. Gammal Svenfk Lagbok. 38: ark.

Ar den få kallade Medel- Lagen, eller MAGNI
ERICSSONS Lagbok. Förut finnes et vidlöftigt

regiſter. Sedan börjas fjelfva Lagen med ' Ko=

nungaBalken och de orden: Er Keeangx Rike
ſom ”beter Sverige haffver i fik Siun Bz/kop.rdome
oc Nye Lagmansdöme m, m, Efterſt äro de få

kallade Domare - Reglorna, hvilka flutas med

de orden: Saköre gör ingen Herre vik , men Lag
och rått år Herrans pris. Awen. Ora pro ſcriptere.

Boken lårer vara ierfven i Konung GUSTAF
den Is tid,

LXIII. Cronica de Diveriis Geſtis ex
Cronica novella breviter excerpta.

9 ark.

”

Är på Latin och börjar mcd en Kong AR-

TUR 1i England ; innehållandes en kort uni-
verfal - Hiltoria for följande tider.

Efterät finnes en kort Hiftoria ab Adamo

ad Chriftum natum , i hvilken alle Patriarcher

och märkelige Konungar, ſom under detta»*

tidſkifte lefvat , finnas uptagne.

R

K 5 Anaor

154 oc i —

Auctor nämnes icke , men boken, en ibland

de fvårläftare, är fkrifven af en och famma '

hand år 1478, ſom kan inhämtas af de fifta
orden få lydande: Finitar hec Cronica perbrevis
die ſaturni quarta Menfis Aprillis Anno ab incar-
natione Domini ſupra Millefimum Quadringente-

um LXXVIII.

LXIV. Laurentii Upfalienfis Quæſtiones
circa Magiſtratum. Holmiæ in
Obſidione 1568. 3 ark. ;
Räknas af Halman ibland Ärkeb. Laurentii
Peiri otryckta fkrifter,

LXV. Hiſtoria de Vita S. Mariæ. 34: ark.
8S. Mariæ lefverne intager hälften af den-
na bok, och det öfriga innehåller förklaringar
öfver våra Evangelilka texter. Alt dr på latin,
Boken, fom är illa fkrifven och ännu

värre medfaren , är förmodeligen en ibland de
äldfta vid Bibliotheket varande Handſkrifter.

LXVI. Abbreviatio VI. Ztatum, ex-
tracta ex diverſis librorum volu-
minibus, per venerabilem Virum
Dominum Johannem Sargneti in le-
gibus Licentiatum anno Domini
Millefimo CCCC: mo primo. 23 ark.
Auctor har lefvat vid början af 1500: de tar

let och år 1406 afflutat förbund imellan LUD-
' r . VIG

G K

| SIGISM

les a
t1a me
gent 10
ker, m
modelig
Den on
genlid, 2
intörde ,.
utredas,

LI
M
0
AE den
e lamman
utgat i U

i
Pronuncia

Tan
hang k
tas at
Dectio

LXVI
[
[
Pon

e und

och [a

ar de kb

4 ;:rbrwif
9 ab tuer

Mn'»gm!t-

raftonts
miz n

Lamnis

ujad
eå l[ len.
r klain UH
p på län,
ch åmd
and &
keitet,

, ek
g V
Vada
LG
)Om'm'l
Zolafk'

lLbD
viG

— | 155

VIG Konung af Sicilien och Jerufalem och
SIGISMUNDUS Konung i Ungern, fom kan .
fes af fol. 44 och 45. Han börjar fin Hifto.
ria med Skapelten , och går fedan alt fram-
gent fort til fin tid. Boken är redig och vac-
ker, med röda och blå Initial bokſtäfver, för-
modeligen affkrefven icke långt efter Auctors tid.
Den omnämnes äfven 1 Benzelifka Brefvdxlin-

gen ſid. 286. Efteråt är åtfkilligt , af annan hand

infördt, men få oläsligt, at det fvårligen kan
utredas.

LXVII. Erici Aurivillii Grammaticæ
Svecanæ Specimen, ſcriptum Upf.
1687. 36 ½ ark.

Af denna Grammatica torde den Diſp. vara
et ſammandrag, hvilken han, fåfom Praeſes
utgaf i Uplala ir 1693, De Lingva Svionisæ,
qualis hodie maxime in uſu eſt, retta ſeripiura 6
pronunciatione. 8 ¾ ark,

Han var Prof, Juris i Upfala, och kunna
hans lefvernes omſtändigheter i korthet inhäm-
tas af Prof. Fants H:/far:am Litt. Gr. in Svecia
Sectio II. Pagg. 42, 43. ;

' LXVIII. JFoannis Joviani Pontani Com-

mentationum in centum ſententias
Ptolomei Libri duo. 45 ark.
Pontanus , ALPHONSI Junioris Neapolitani
Regis Praeceptor atque Epiſtolarum Mag ilter, in-
lignis

N R

156 PRRD

ſignis Philoſophus, Orator & Poëta fuit. Vid.
Epitome Biblioth. Cony. Gesneri fol. 102.

Ofvananförde arbete är tryckt ibland hans O-

pera Omnia, utgifne af Cratander I Baſel 1538.

LXIX. Jungfru Catharinas händelſer.

8 ark.

- Defe& både vid början och flutet, Hvem

denna Catharina varit är fvårt at utreda, ty
icke menas här vår Carharina , til hvilken des-
ſe händeller icke kunna lämpas; men troligen
hafves här affeende på Catharina Senenſis.
Boken. är icke ſardeles väl ſkrifven.

LXX. Skämte- Bok, Blandfoder, Mälro
eller Romål, beſtàâende af allehan-
da roliga frâgor och ſvar, ſnack
och ſagor, puſſer och åfventyr,
fpråk och kortwll ſamlade a af Co-
lumbo. 163 ark.

Ar Samnel Colambi kända arbete, hvaraf
flere ſtycken redan här och där blifvit tryckte.

LXXI. Conſiſtorii Holmenſis Betånkan-
de om Sy ſkonebarns Giftermål.
18 ark.

Upfatt af Ol. Lmrshm fom då praeſidera- l

de i Stockholms Coniſtorio,

LXXII.

Mec
Konel,

LXXII
M

In 4
T
De
och i
de ge
Helml
Forchh
lipsbar
lände «
[e de
Diepg
Maj,
til E
iterk
han |

c Har

gen,
bun

en

En,

| tha

u Vid,
104

nd hans0v |

utel 154

åndeller,

. Hvem
reda, ty
Jken dess
trölgen
Ca
AT

u

Milto

Hebar-

(nack
entyt,
of Co⸗

; — 7

LXXII. Kongl. Maj:ts Nådige Inftru-
&ion för Kyrko - Infpettorerne i

Skåne. Gifven Stockholm d. 390
Aug. 1697. i

Med åtfkillige anmärkningar och citerade

Kongl, förordningar af Arkeb. Eric Benzelius.

LXXIII. Memoria Itineris ad exteros

ſuſcepti, Anno 1663 d. 5 Octobris.
In margine är af annan hand anteknadt:
Erici Benzelit „ patris.

Detta lärer fåledes vara hans egenhändiga

och under reſan förde minnesbok. Relan ſked-

de genom Dannemark, Lyneburg, Brunsvig,

Helmftad ; Leipzig, Dresden, fena, Bamberg,

Forchheim , Nyrnberg , Augsburg , Ulm, Phi-

lipsburg och Maintz til Paris, hvareſt han an-
lände d. 2 Maji 1664. Därifrän begaf han

ſig den 13 näſtföljande Maji öfver Rouen och

Dieppe til London ,hvareft han ankom d. 23

Maji. Ifràn London refte han d. 17 Junu 1664

til Hamptoncour och Oxford, hvarifrån han

—

återkom d. 24 1i ſamma màânad. Dernäſt begaf

han fig öfver Graveſand til Rotterdam, Leiden,
Harlem, Amſterdam, Hag, Utrecht, Niemve-
gen , Cöln, Maintz , Gieſen, Marping, Har-

burg och Stade til Hamburg. Ifrån Hamburg

återrefte han til Holland, Boxtehud, Grönin-
gen, Amſterdam, Antverpen , Dordrecht, Rot.

terdam, Hag och Leiden ; men återvände öf-

ver

||

ver Stade, Hamburg och Lybeck til Sve-
rige. . Å .
Hvar enda fida af denna Refe- Journal vitt-
nar om den granfynta upmärkfamhet , hvarimed
denne lärde mannen befökte främmande länder;
men ock tillika, huru han icke blott upoffrade
ofin tid åt fin nyfikenhet, utan äfven at förkof-
ra lig i lärdom och vitterhet, Han har fåle-
Qes icke allenaft fökt och nyttjat de Lärde, fom

kunde träffas, utan ock på flere ſtällen användt

längre tid til läsning och forfkande, Under
fitt viftande i Gielen fkrifver han d. 13 Jan.
1665: ”Subfequentes ſex feptimanae , usque
”ad exitum Februarii, ferme conſumebantur in
”evolvendis variis variorum Tractatibus, quos
”fuppeditabant Rev. Mohr, Bibliopola Zunnerus,
'Ludi Magifter Faber & alii in magna copia,
”& ex variis varia excerpebantur,” Och i
Leiden heter det: ”Reliquum tempus dabatur
”fludiis , inprimis Hiſtorico & Lingvis Gallicae
- ”& Italicae, conatum adjuvante Garimanno.“
I Paris träffades under refan Gerner, Eoſan-
der, Duvald, Permand, med flere Svenfke Ad-
Jingar ; och i Jena Petrus Holm och tvänne
Hedraer. Den förſtnämnde Difputerade härſtä-
des och Benzelius opponerade på honom. Op-
ponebam, heter det, in convi&orio Academico,
adverfus Dilputatationem primam annotationum
in Epiftolas Pauli a Gerbardo exhibitam , Re-
ſpondente Populari D:no Pet. Holm.

; ' | Under

Und
Böcker
(krilve
”bliop
”quent
elt.
Impen
hemlin
”dioada
ven ira
”Trangn
”repketa
veM
me
|
ful
De lh |

J
Hamby

Å
b
1065
f.
lac F
6,

koden

7.

Cenp

Jra v
» bvamd
de länder
Upodrade
t förkols
har fle
inde, lo
- anvindt
Undet
19 ja
: d
sbantur n
':75, quos
tk,
C0p
Och1
dabatur
Galllcae
N
, br
e Å
tvandö
hrda
p Op
emc0
HOnuM
, Å

Uadet

tempore & loco,

j P a é

— 159

Under reſan upköptes och hemſändes äfven
Böcker. Under fitt förſta viftande i Hamburg,
fkrifver han d. 25 O&ob- ”Luftrabantur Bi-
”bliopolarum Tabernae , in quibus viſitandis ſe-
”guentium dierum pars multo maxima confumta
”eft. Impendebantur rarioribus libris emendis
”Imperiales circiter viginti. Ifrån Wolfenbyttel

hemſändes böcker; d. 177 Nov. heter det: ”Ors=
”dinabantur libri in patriam transmittendi.” At-

ven ifrån Amſterdam d. i Juli fkrifver han?
”Transmittebam. in Sveciam amphoram libris
”repletam cum nauclero Zona Chritophersfon , C1-

”yve Stockholmenfi in Badſtugatan på Södermalm,

”qui erat Magiſter navis Trumflagare dictac.

Efier fjelfva Refebefkrifningen finnes:
I. Literae Ejusdem ad Cancellarium (M. G.
De la Gardie) Hamburg d. 12 Maji 1665.
2. Literae Ejusdem ad Doct. Vendelinum,
Hamburg d. 12 Maji 1665§. '
3. Ejusdem ad Eunden, d. 2 Junii 1665.
4. Ejusdem ad Refid, Habaum d, 22 Martii
1665. É ; |
$. Ejusdem ad Cancellar. (De la Gardie) Gie-
fae Haſſorum d. 18 Nov, 1664. .
6. Ejusdem ad Com, G. A. De la Gandie,
eodem tempore. i | - .
7. Ejusdem ad Do& Lithmanzum, eodem

8. Ejusdem ad Cancell. M, G, De la Gardze./

Francof. d. 10 Jan. 1665.

9. Ejusdem ad Eundem. Hamburg d. 30

Martii 1665.
10. Ejusdem ad Doct. V. ezudelinum, eodem dato.

II. Literae D. Odbelii ad Er. Benzelium.

Vysbaden in Franconia d. 20 Dec. 1664.

12. Literae Doct. Edenii ad Eundem. T.

lal. d . 20 Sept, 1664.

13. Inferiptio Pyr amidis illius, quam in me-
moriam violatae Legationis fuae a Corfenfibus
erigi & er inferibi voluit Rex Galliarum LU-
DOVICUS XIV, fecundum tranfa&ionem fa-
ctam Pifae inter Ponnficc*n & nominatum Re-
gem.

14. E ormulare Literarum abſolutorialium.
15. Cauſa Erfurtiana ex indiculis Actorum.
16. Programma Johannis Freinsheimii. Heidel-
bergae 1658. 14 Kal. Maji.
Boken ſlutas med detta Diſichon.

Inveni portum, ſpes & fortuna valete;
Sat me luſiſtis, ludite nunc alios.

LXXIV. Atſkillige Afhandlingar af Com-
mercie-Ràdet Chriſtoph. Polhem.

I. Om Hushålls- byggnad. 193 ark,
2. Om Urmakare-Konſten. 203 ark.

3. De

Dottny

6,|

å Och Rj

a
m Kc
Nockh,

]

N

N

3. De linea Muſica,

4. De linea Projectorum, & de motu & re-
ſiſlentia Mediorum. 13 ¾ ark.

s. Hans Brefväxling med Arkeb. Er. Ben-
elius, Toh. Valerius och Elviss, til en ſtor

del Originaler, 80 ark,

LXXV. A&a Publica, rörande Sverige.

I. Regerings- Formen af d. 29 Junii 1634,

2. Sveriges Rikes Ständers enhälliga förkla-
ring öfver Hertig CARL GUSTAFS Succes-

ſion til Sveriges Krono d. 10 Marti 1649.
År Tryckt. 49
3. CARL GUSTAFS Förlikran d. 20
Octob. 1650. Iryekt, V-
4. Drottning CHRISTINZE Abdication. Up-
ſala d. 6 Julii 1654.

5. Komung CARL den X:s Förfäkran, gitvent
Drottning CHRISTINA d. 6 Junü 1654.

6. Regeringsform utgifven 1660.
Ständernas Förklaring om Regementet

och Riksdagen d. Febr. 1660.
&, Rikfens Råds och Ständers Förklaring

om Konung CARL den X:s Teſtamente.
Stockh. d, 19 Decemb. 1682.

Tryckt i v, Stierumats Riksd, Bej' lus Tom, III.

P, 1897 A ; Full.

162 —

Fullſtändig underrättelſe om detta Teftamente

kan inhämtas af Prof. Fants Specim. Acad. De
emegte R. CAROLI GUSTATI. Upf. 1789.

. Konung CARL den XI:s Teftamente,
GliVlt Stockh. d, 15 Aug. 1693.
10. Kongl, Majts Regerings- FTorm d. 21
Fepr. 1619. Trycht.
11. Hans Kongl. Maj:ts Förläkran. Gif⸗
ven Stockholm d. 21 Febr. 1719. Tryeht.

I2. Påminnelfer om Succesfions - Rättigheten -

och Souverainiteten, upfatte i Januarii Månad
1719. Tryckitie. |
13. Konung FREDRICS Förſäkran; 1 hän-
delfe han fkulle blifva vald til Konung, Gif-
Ven Stockholm d. 27 Febr. 1720.

14. Drottning ULRICA ELEONORAS

Bref til Ständerna , hvaruti hon anhåller, at
få updraga Regeringen åt fin Gemål, Stockh,
d, 29 Febr 1720.

LXXxVI. Scripta quædam Theologica.

I. Excerpta ex Lectionibus privatis Celeb.
Altdorphinæ Theologi Doct. Langii. 24 ark.

2. Joannis Fechtii Annotata in Rechenbergii
Summarium Hiſt. Eccl. 26 ark.

3. Collegium Theologicum. 15 ark,

LXXVII. Gammal Svenfk Stads- Lag.
61 ark.
P’/

„„„ — P Ra R A r m DE — „„

1
De

In

»

ekeb,
11.

rji

4 j /

— På främſta fidan är anteknadt : *Den 10 Ju-

"nii år 97 (1597) var den Högborne Herre

”Herr Carl Stare här i Veftervik och tillade
”Vefterviks Borgare , at om någon kommer

' ”och begärar förforning uppå den Högborne

”Förftes Heitig CARLS vägnar, då fkal han
”hafva Poſtvapn famt Hans Förfteliga :Nådes

- ”Pafs, hvad han icke båda hafver,ärö vi ho-

”nom ingen förfordring pliktige , utan för en
”fkälig betalning. Item lofvade den Högbor-
”ne Herre , at förfkaffa ofs Hans Förfteliga
”Nådes Hertig CARLS bref, uppå tvenne
”marknader vid Frödinge, om S. Hindrics tid
”och om Knutmäſſa.“

Sedan följer Alphabetiſkt Regiſter öfver Lae

gens innehäll. Derefter Föreſpräket och ſedan

nâgon underrättelſe om edgång..

- Innan Lagen börjas finnes följande :'
Där magten rättvila är, är Landet utan Lag;
Där dagen är natt, är landet utan väg;
Där fly är ſtrida, är landet utan heder;
Där et är tu, är landet utan fannhet ;
Där 'vänn” är ovänn , är landet utan trohet;
Där ondt är godt , är landet utan mildhet;
Där fkäl hafver orlof, är landet utan namn;

Där tjufvar äro gömare, är landet utan penningar;

Där ikatan vill vara Örn, är ingen befkedelig;
Där viljan är rådgifvare, regeras landet illa;
Där penningen är Domare , ':fkic_ka.s landet värre;
Där Gud är glömder , är fullt af fyndare.
sd * L2 ' Sedan

Sedan börjas Lagen med Kyrko-och flutas
med Dobblare-Balken, hvarunder är anmärkt:
Skrifvit Anne 1559 d. 28 Martii.
Derefier följer :
1. Ordinantien, ſom gjordes i Ve&eras år
1527.
2. Artielar fkrifne S. Peders dag år 1538.
3. Konung ERICS af Pomern Gårdsrätt.

4. Articlar, fom den Högborne Förfte Herr
CARL med fitt Rikes Råd ſtadgat, allom dem
til nytto och gagn, ſom vilja lefva redeliga';

ty det kallas nu en förrafkning , fom förut

hafver varit töräderi. Sinc dato.
5. Dommare-Reglorna,

6. Articlar , fom' Konung GUSTAF beflu-

tat med Rikfens Råd i Vexiö, Sine dato,

7. A& Coronationis, eller Konung SIGIS-
MUNDI Sv, Göt, och Vendes Konungs m, m,

Krönings Handling. Upf, d. 19 Febr. MDXCIV,

Tryckt i Stockholm af And, Guttervitz,

Deſſe Handlingar äro nu mera (våre at öf
verkomma, och innehålla:

4) Konungens Förfäkran,
*“) Konungens Ed,
s) Hertig CARLS Ed.
F Rikfens Råds Ed.
g) Ridderfkapets och Adelns Ed,
b) Rihſens Standers Förſäkring.

LXXVIII.

&S — — PR -

— 165

LXXVIII. Gammal Svenfk Lands-Lag.
573 ark. S
Är den få kallade Kong CHRISTOPHERS
Lag - Bok. » ' |

Främſt är fjelfva Prologus eller förfpråket ,
ſom få börjas: Thet plägar vara et allmänne-

ligit fpråk och fätt , at then fom någon bok
acktar läfa. m. m. - | :
Sedan följer: Hvilka, fom fatte Råå och
Ryfter mellom Sverige och Dannemark. Där-
näft: Infignia, quibus Reges exornantur, fås« ;
lunda : Konungen fmörjes, betyder blidhet
och fåfflåtighet. Gull betyder visdom. Pärlor
märka fkinande dygder. Purpurkläde märker
en brinnande kärlek til det allmänna. Spiran
bemärker en oböjelig rättvifa, Vidare: Om
Upfala Öde. Därefter DommareReglörna. Se-
dan: Laga Ordafätt, huru Dommare må lyfa -

Ting famt hans förmaning til Nämnden, jem-

te åtfkillige Eder,

Hvarefter £. Vefterås Ordinantia, Anno 1527.
_ 2, Vefterås Recefs. Anno 1535.
3. Caſp. Meliſanders Afhandling om
Edens vigt. |
4. Konung CARLS Hof-Artielar,
5s. Konung ERICS af Pomern Gårdss
Rätt. - — Ne
6. Konung CARLS WHamnefkrå.

gr 7. Calmare Recefs och ſtadga i Herg

Ssares tid 1484.

L 3 $. Ar

„

28. Articlar, ſom Radgade blefvo i /Vexiõô
uppå Rådbufet årom epter Gudz byrdu
MCGDXIIII näſte torsdagen före midſom-
mor.
9. Rikfens ſtadga, utgifven af Ärkeb, Za-
SR _"caé Ulphsfen med närvarande Rikfens Råd
era Calmar MCDLXXIV in vigilia S. Bar-
ttfrfholomæi.
10. Konung GUSTAFS Stadga utgifven i
VexiöG6.
II. Konung GUSTAFS Gärds. Rätt. Upfal
1557 d. 5§5 Martii.

Därnäſt, felfva Lagen, ſom cltct et kort
ſummariikt innehåll öfver Konunga-Balken få-
lunda börjas: Sveriges Rike Ar . bedua verlad

; fammankamm:t, m. m.

Efter lagen kölia naâgra Tabulæ Conſagviĩ ni-
tatis, och und errättelle, huru man må förbry-
tå ſit arf, utdragit af Kejlarelagen , ex libro
autentico, ſamt Arkeb. Zacobs'och Rikfens Råds

- bref., ſom [amtycka arf til femte man. Datum
Stockholm in primo feſto Martini anno Domi-

ni Millelimo. Quadringentefimo Septuageſimo
Septimo; äfven ſom utdrag af Medellagen om
femte mans arf.

Därefter fölia Sesteni af Lagen.
På-fidfla bladet dr foͤljande anteknad: C

Anno 1518 d. 25 Aug. Föddes, Herr Siex '
r:c:fom

MIra ' E. . Han

Han var Son af Eric Abrabamsſn och Broder
til Drottning MARGARETA LE]ONHUFVUD,
Konung GUSTAF den I:s Gemâl.

Anno 1529 föddes Fru Ebba på Oplo, |

Den ryktbare få kallade Gref Ebba, dotter af |

Mns Bryntefon Lilljebök och gift med Sten E-
ricsfon Leijonhufvud,

Anno 1 548 ſtod Herr Steny Bröllop: 1 Stock-

holm med . Lilijehobh.
Anno I 549 föddes Fr öken M drgarem på Loo.

Anno 1550 d. 16 Nov. foddes Herr Eric

på Grefsnäs,

Anno 1552 foddes Fröken Edela,
Anno s4 d. II Föddes Gref Arel

på Jönköping. Den ſamme Gref Axel Leven-

bhaupt, fom ſedan blef landsſlygtig och dõdde ĩ
Tyikland.

Anno 55. Föddes Herr Carl på Jönköping.

Anno §§§ d. 13 Aug. Föddes Fröken An-
„a på Jönköping,

Anno 59 Föddes Gref Maurits på Karr. “
Dödde utan manliga arfvingar ſalom Riks-

Drotz 1607.

Anno 61 d. 5 Jan. Föddes Fröken Eifalkerh.
Anno 67 d. 23 Apr. Föddes Fröken Bri-

sa, Blef gift med Gref Magnns Brahe.

Märkeligt är, as ibland Sren Ericsfons batns
— äldfte Sonen, Sten Stensſon, ſom förvårfrade Grefe
- fkapet, ieke blifrit uptagen,

La * Anno

Anno 79 ſtod Gr. Axels Bröllop på Fal-
kenften med Fröken Sidonia, Herr 7ohans Gref-
vens til Falkenſtein dotter.
Anno 1580 föddes Fröken Ebba på Grefnäs,
A Denna och de följande äro utan tvifvel Gref
Axel Levenbaupts barn, ; ' |

Anno 81 föddesFröken Maria påGripsholm,
Anno 82 föddes Herr Sten på Grefsnãs.
Anno 83 d. 4 Aug. föddes Gref Cafimirus
Pà Grefsnäs. Rda

* Fémwddigm*icå famme , fom af Berch kallas
Fohan Cafimir. .. . la

Anno 84 S. Andreas afton föddes Herr
Luadevich på Grefsnäs,

Ekenäs, A |
r Sluteligen finnes:
Den Danfke SiöRät, ſom Stormectigſte

Högborne Förſte och Herre Herr FREDRICH

den anden Dannemarkis, Norgis , Vendis och
Gottis Koning lod udgaa, Aar effter Guds byrd
MDLXI &c. Prentet i Kiöbenhaffn aff Atatr.—

Vingaara 1590.

LXXIX. Conſtitutiones Acad. Upfſalien-
fſis a Rege CAROLO GUSTAVO
2055 d. 27 Junii. 9: ark.
Finnes under N:o XXXVIII. _
LXXX. Skriftvåxling rörande RiksRå-
dets

Anno 85 d. 14 Jan. föddes Herr Sten på _

. -

0 N Rul
ln Qu

å Gb

tvifvel 6å

Crpsbolm, —

Y "
Vetenis,

CAne

Berch Vallag —

föddes Hart —

g ten på —

nediolte ,
EDRICH
ud och
Guds byrd

ad r

Up
sTAVD

Rr >

dets

dets och Fålt - Marfkalkens Gref
Magm Stenbocks Fålttåg på Tyſka
bottn. | ;

I. Sannfärdig berättelfe ' om Kongl. Rådet
och Fältmarfkalkens Gref Magni Stenbocks be-
fvärliga Fälttåg på tyfka bottn, emot Dantkar,
Tyfkar och Saxer, åren 1712 och 1713 uti

bref frän Köpenhamn. Dateradt Huſum
d 22 Mali 1713. 3 ark.

2 Junii

2. Korta Anmärkningar öfver den berät-

telle, ſom ifrån Hufum d. 22 -X är hit til

Sverige öfverſänd, om Kongl. Rådet och Fält-
marfkalkens Gref Magni Stenbocks Fälttâg på

Tyfka bottn, ſtälde uti bref af Stockh. d. 29

Julii 1713. 23 ark.

Anmårkningarne äro 33.

3. Haftigt fvar öfver de anmärkningar, fom

äro författade öfver Fälttoget på Tyſka bottn

under Hans Excellences Herr Kongl. Rådet

och Fältmarfkalkens Gref Aagni Stenbocks an-

förande, 42 ark,

I Svaret uptages och vederlägges hvar anmärk-
ning ſârſkilll. | c

4. Kongl. Rådet och Fältmarfkalken Gref
Magni Stesbocks bref til Kongl. Majsts Ständer,

Skritvit Köpenhamn d. 6 Dec. ſt. n. 1713. S

8 ark. Sv L 5

—

LXXXI. Handlingar hörande til. 1682.
ars Riksdag. 18 ½ ark.

I. Kongl. Majts Propoſition til lanuelige |
Rikfens Ständer fram&ald i Stockholm d. 7

Od. 1632:

Tryckt ibland Bilagorna til Dw ag/' ka Dagboken.r e

. 2. Utdrag af Riddarhus: Protocollet, för
d. 4 Nov. 1682, rörande Herr Ander Tiye.-
bks förgripeliga utlåtelfer,
Afven derftådes tryckt.

;, Kongl. Maj:ts hos Ständerna gjorde före-
Rallmnn* angående Herr Andm Ld;chak: forbry—
telle. | kaalcdcs, kar s

A. Ridderfkapet och Adelns betankande öfver
nältföregående Hans Kongl. Maj:ts fore&alh*ung

Afven deribland tryckt.

&

Hårvid är manu E. Benzelii in margine an-

. mårkt: Uplafz' i Con]/i R, d 9 Nov. 1682. |
. De trenne Ofralfe Ståndens. yttrande om
iamma fak,
6. Kongl. Maj ts Nadlo'a Memorial til Rzk—
fens Ständer om rättighet at Läahn Lähna.

. De tre Ofrälfe Ståndens underdaniga (var
på detta Memoriel.
Tryckt ibland Duræi/ka Bilagorna.

8. Hans Kongl. Maj ts Föreftällning til Stän-
derna ,

É

dettia.
om h

9!
teftall
10

förmoa
lens gi⸗

; d;r d

H|
tigare f

12.
vid Rik
Dopoliti

13 ?
Anti tiuite
Hang K
eing
Wkes

Och %n

fképets
Utan fa

hg , 0l

D;

T

u a

iI hiteige
volm 41
kå Dagboket, ”

sollet, föt
es Liljt

jynde ſole⸗
höl förbrys —

nde öfrer
efällnag,

mgrgfnt i -
g 1000
ande OM

tl hb
ahj
iui a

1 Sir
n

T 171

1

derna , om det obehöriga tal, fom en del haft
om hans Salige Faders Teftamente,

9. Ständernas ivar på denna H, K. M. Fös
reſtällning. : R .
10. Oförgripeligt F örſlag huru Kongl. Maj:t '
förmodas kunna efterhand komma utur Rik-
fens gäld , af Prefterfkapet , Borgare och Bön-

| der d. 30 Octobr. 1682.

II. De tre Ständens dedustion och vidlöf-
tigare förklaring på ſit oförgripeliga förflag.
Tryckt ibland bilagorna til Dureifka Dagboken.
; 12. Preſterſkapets Svar på den af H. K. M.
vid Riksdagens början til Ständerne framſtälde
propoſition.
13. Preſterſkapets Förklaring öfver Kongl,.
Antiquitets Collegii, d. 20 Maji 1682 hos

» Hans K. Maj:t i underdånighet infinuerade an-
- fökning , at få - behålla Bibeltryckstunnan, til '

inrikes monumenters upläggande.

14. Präſterſkapets bevis, at deſs Löningar
och Inkomſter ej kunna, efter Höglofl. Ridder-

ſkapets och Adelns förflag , rubbas och minſkas;

utan faſt mera, efter Guds ord och Verldslig
lag, oklandrade hägnas och bibehällas.

Afven tryckt ibland bilagorna til Dureifka
Dagboken, ; R
15. Tranfumt af Borgerfkapets fvar emot
Adelns förflag. — LXXXII.

172 —

—.5

LXXXII. De conferibendis Epiſtolis va. |

ru Tractatus. *
Denna Bok har ofelbart i äldre tider tilhört
Vadſtena Klåfter , och är någon del deraf, en-
ligt en kännares , Proftens m, m. Herr Mag.
Carl G. Nordins intygande, fkrifven af 7ohan-
nes Hildebrandi, fom ifrån Canonicus i Linkö-
ping blef Munk i Vadſtena. ;

Boken är paginerad och går til fol, 145 ,
men är vid flutet defe&. De tvenne förſta bla-
den äro äfven illa medfarne , och i fjelfva bo-
ken dels utfkurne, dels ock bortrefne fol. 113

14527 til och med 37, 50, 126 til och med 141.

— På den förſta tra&aten faknas ſlutet, och går
icke längre än til fol, 26, hvarefter följande
blad äro utrifne.
Af den andra finnes ingen början , men flu-
tas fol. 46 med de orden: Finis adeſt.

Sedan följa , fåfom exempel, utkaſt til flere

flags bref, hvilka äfven af en annan hand
blifvit corrigerade och flutas fol. 55.

Därefter följer en vidlöftigare afhandling
fol. 57 om brefs upfättande af allehanda flag

til fol, 85 hvareiter åtfkilliga exempel af bref

finnas til fol. 97. ;

Secdan är infördt Morale Sompnium Pharaonis
hywvarvid Ärkeb, Er. Benzeliss in margine an-
märkt; V. Fabrieii ad Pfend - Epigr. v, Tc%
DDaer-

Darna
(om del
och ttå

Ibla
fellorer
at å k
nerale,

Ålve
Broder,

Liter
för Jul
och har
dizconus

Åfven
ena Klid
merieNs de
Ibland an
Literas op
inig wh
hmis#m
:

Ik
Par

Utom

. Undergål

Unch
&uris |
W pul]

n.

der tiir
eral, tt
err Mag

a Jr

h 1459
iefta blas

lvå bö

W. j '

med J4l

och gåt
följuade

men Åu
; kb
l kere
| hanå

ndlg —

då Å05

s beet

a:mom?
'd alle

G
Der

— e

Därnäft fol, t14 ätſkillige bref i affkrift ,
fom dels angå Vadftena Klåfter , dels äro txl ;
och ifrån Perſoner derftädes.

Ibland deffe finnes äfven Fullmagt för con-

ſeſſoren Michael och Brodren Magnus Unonis,

at å Klåfirets vägnar bivifta et Capitulum Ge-
nerale. Se Diar. Vazſt, p. III.

Afven Viatieum eller teſcpais för ſamma
Broder. Likaledes:

Literæ Fraternitatis eller Broderſkape-Bref

för Johannes Luüneberg, Borgmäſtare i Lybeck

och hans Fru, famt för Johannes Breide Archx—
diaconus 1 bchleswg

Äfven Bref, ifrån Heymerie de Campa til Vad.

ſtena Klåfter - Samfund Underfkriften är: Hey-
mericus de Campo veſter juxta poſſe & noſſe faubler.

Ibland annat heter det i detta bref: Carisfmt
Literas veſtras cum ymagine Santle Brigitte ma-
gris vellra &c, & oratienibus ab udcm dictatis li-

beniisſime accepi.

Håraf kan flutas, at Vadftena Klaftcr, för ar
Ikaffa fig gynnare, gjort prefent af S. Britas
Portrait, |

Utom detta finnas tvänne Ambets-bevis o om
undergången abſolution, af följande innchâll:
Univerſis & fingulis præſentes literas inſpe-
Curis N. Præpoſitus Lincopenſis Ponitenciari-
us publice poenitencium ibidem ſalutem in D:no -
: S ſempi-

———

ſempiternam. Veniens ad eccleſiam Cathedra-

lem prædictam lator præſentium Petrus Olaffsfon
Laycus Uplalienfis Diæc. Anno D:ni MCDLEILoO
feria fexta proxima ante tertiam Dominicam Ad-
ventus poenitentiam illi pro criminibus fuis ſalubri-
ter injundåtam more peregrino denudatus in ſu-
periori parte corporis usque corrigiam virgam-
que tenens in manibus ante fores ecclefie Ca-

thedralis cum magna humilitate & lacrimarum

etfulione genibus provolutus juxta tenorem li-

terarum fuarum attencius explevit ingredientium

& egredientium Fidelium orationibus fe com-
mendans fuper cujusmodi facto illi humiliter
fupplicanti per preſentes teftimonium perhibeo
veriter Datum Anno die & loco quibus fupra
fub figillo Domini P. Canonici proprio non præ-
fente. | c
Ego Källarus Nicelai eecleſiæ Strengenſi con-
feſſor publice pœnitentium ibidem notifico per
præſentes, quod lator præſentium. P. Olafſon
de parochia Diälbo Upfalienfls Dicc. erat hic
Streng. Sabbato infra Oct. Sancti Andreæ Apo-
ſtoli peregitque pœnitentiam juxta formam ejus-
dem illi injun&tam fuper quo illi teſtimonium
perhibeo veriter In cujus rei evidentiam figillum
meum præſentibus duxi imprimendum ſcriptum
loco die ut ſupra Anno D:ni MCDLIL

Til flut finnas åtfkilliga Utanſkrifter på bref,
hvaraf några torde tå anföras.
Til Kenung CHRISTJERN.
Illuſtrisſimo ac Serenisſimo Principi ac Do-
] : mino

sn0 D
gnOran
thoruit
mitt I

hoct

Ill
mine!
rum 8
rumqu
humili

TVar
m D
fC(?pO
ue Epi
eusdem
& k
tena &

m
ktiptn
me k
Cancil;

Idher
Och ter

l Con
Gheri

Cceler.
u: Ö
MODLIo
nionÅd
us ll
tus in Å0
n Virgan

clela (r.

crimarum
morem lis
dientium
ſe com.

humiiter —

| perhibeo
us lpa
non pr

ei c00
ic0 per
. Ohfjus

erat ÅG

er pdr

vm eJb
kimoaul
| ikff?fum
h

D
pund

— 175

mino Domino CHRISTIERNO Dei gratia Re-
gnorum Svecie Danie Norvegie Slavorum Go-

thorumque Regi Duci Slesvicenli nec non Co-

miti Holzſacie Stormarie Oldenborg & Delmen-

horſt cum omni humilitate & reverentia,

— Til Dreuning DOROTHEA, :
Illuſtrisſime & Serenisfime Principiſſe ac Do-
mine Domine DOROTHEE Dei gratia Regno-
rum Svecie Dacie Norvegie Slavorum Gotho-
rumque. Regine cum omnimoda reverentia &
humilitate, 1 '
N Til Rikfens Råd. f
Venerabilibus in Chrifto Patribus & Domi-

nis D: no Johanni Dei gratia Archiepi-
ſcopo Upfalienſi Primati Regni Svecie ceteris-

que Epilcopis & Militaribus Conciliariis Regni

ejusdem pro nunc Lincopie conftitutis amicis
& fauctoribus fuis carisfimis cum omni reve-
rentia & honore.

Jamte denna utanfkrift , eller få kallade ſuper-
ſcriptio, finnes äfven anmärkt: Talis ſublſcri-
ptio- ſcribebatur in materno linguagio ad omnes
Canciliarios Regni congregatos, '
Idher verdugheetz fattigha ödmiuuka barn

och tienara til Gudh Syfter Ingeborgh Abbatis-
ſa Confetlor Generalis oc alla Syſtra Oc Brö⸗

dher i Vatzſtena Cloſter. M

Häraf får man flåledes underrättelſe om et hit-
tils

tils obekant allmänt Riksmöte, fom blifvit hållie — kus D
1 Linköping, Til någon uplysning om tiden får m&b
anmärkas, at Ingeborg, Hertig Gerhards dotter | h ſtet
af Slefsvig , blef vald til Abbeditla 1448, men 0
på Konung CARL KNUTSONS befallning af- I
latt år 1452. Åter vald år 1461 och dödde vr
*' Til Dem - Capitlet i Åbo; ee d n
| | te20 Å

Venerabilibus in Chriſto Patribus & Domi- ö
nis D:no Cenrado Dei gratia Epilcopo Aboen- LÄXX1

ſi ceterisque, Dominis Capitularibus ibidem a- 0
micis & fauctoribus ſuis carislimis cum omni- j

moda humilitate & reverentia, ;

Til Magiſtraten i 1ybeck, |

An den erſamen Heren und vorfychtychen
wyfen mannen Borgemeſtere und Radmannen
der Stad to Lybke unfe leüen befundergen
Freunden kome diſſe breff myt verdygheyt.

Til en Adelsman.

Nobili & Generofo Viro ac in acie militari
ſtrenuisſimo Domino N. Militi fueque Con-
jugi perdilecte Domine N, noſtri Monaſterii
fauctoribus & amicis in Chriſto D:no ſinceris.

Til Samfu»lé Broderna i Klåfiret Paradis.

Venerandis & Religioſis Abbatiffe & Confes-
fori Getierali ceterisque conventuum utriusque
SA . ſexus

SRR

— — — —
S= —

i1a

v.

j

n —

— ; 177

fexus perfonis Monafteriorum Sa n&amm Ma-
rie & Birgitte de Paradiſo Prope Florenciam
hec litera prefentetur.

X

FJ& Kl äfåaåt Fzgjmfxäo i Norrige.

Religiofis & Deo devotis perfonis Domine
Abbatille ceterisque Sororibus & fratribus nO=
firis in Monaſterio Huffvtöy prope Alloam in
Regno Norvegie hec litera Prelentetur.

LX XZ»xM. Acter, Handlingar och Pro

tocoller rörande Bifkopens Doct. |
Joh. Elai Terſeri Cateches. 752

178 —S———
II.

Fortfâttning af Bifkopen HANS
BRASKS Bref.“*) '

29. Ad '. Dominum Gubernatorem GUSTA-
VUM ERICSSON mifle funt per Erlan-
dJum Kagge Juvenem Domini. Fol. 4.

Sinceres: Kere gode befynnerlige Wenn

Wele y Wetta att ſentt i afftons kom her y ſta-

denn Seved Ribbing fråå Dannmarck och eptter
the legligheter ther han haffver gifvidt off

tilkenne, fva att allt Ridderſchapet och meni-
ge Landett y Schåne achtte varde till famtal

St. Wallborgs dagh nu neſtkommende tycker
Ooltls rådligit vare fkicke them till ſamme mö-
Ik tRG

*) Se de föregiende 28 Numror 1i Link, Bibl. Handl.

förfta Delen ſid. 141 följj. Benzelifka aff kriften

fom finnes i Link. Bibl. gar cj långre ån til
N:o 27. Deraf åro följande förrut tryckte:
N:o 8,. Svenfka Magazinet 1766. £ 181.
Nio 13. Hallmans Olai och Laur. Petri lefrer-
ne ſ. 24. Celfi Monum. p. 4. | |
N:o 16. Spegels bevis ſ. 134. Hallman 1, c
, 37. Treils Handl. Del. I. ſ. 342.
N:o 17. Spegel I, c ſ. 137. Hallman ſ. 38.
Troil L. 342.
N:o 24. Celſti Mon, p. 5, S
N:o 26. Stockh. Magafin B. 2. ſ. 606.

De följande åro genom Utgifvarens förforg affkref-

ne ur RiksArchivi Handlingar genem Hert Secret.

Olof Sundels benägna âtgärd.

/

—W—⸗ ee —— — „

— 12709

the Richffens och alles wåres urfecht, vidh
thet finne eder var tillförene tillichrifvidt för

ett åår fedenn thefs heller , at then urſecht

förbettredt vore eptter egen ſchönn, ſom vi
då förmode eder gjortt haffve, under the mä-
ſte infegelle 'ther ſche kunna eptter brefvet
fchall ware öpeth fom ofs fynes , tyckte ofs
rådeligitt ware , att fchrifive Rådet och meni-
ge frälfth y fkåne ett lucht och alvarligit breff
till , att the heller vele fee vidh anners , änn
theres egenn ofärdh, Och eptter tidenn är
kortt och ij haffve mycket beförje på alle fi-
der, fende vi eder thenne inneluchte Copie

cm wår meningh , på edert gode behagh, e-

der bidjendes , att om få vore, eder annad
ſynttes ràdeligit Ware, att y wille kaſte then-
ne Copie i el ldenn. Oſs tycker, att om Schå-

ne och Halland nogen tidh ſchulle komma

till Sverige igenn uthenn ſverdzſlag då ſchulle
thett ſchee nu i thenne måitte, eptter thett
riu legligheten tiläger, om tiden varder för-
foldh medh lempe, helft medb thett förfte ,
medenn the fkånfke ey ähre inträdne till the
judiche och haffwe frucht och fare för K.
fom vij förmode , att Seved eder yttermere un-
dervifende varder. Wi finge och medh Ses
ved ett Herr Holger Karlſons breff, hvilket vi
ſendom eder, görer vell och ſender. ofs thett

tilbake, Eder bid jendes att y ville well göre

att bjuda off till hvad vi ſcholom gifva honom
för fwaar eptter eder vilje, kunne hann thett
få begåå med the ſchämiiche, att the uile

NM 2 giltve

180 2 —

giffve ſigh hitt til theres fidernes Riche igenn

Tom the haffve varitt aff hedennhös för Ko-

nungh WOLDEMERS , Drottning MARGRE-
TAS Faders tidhe , tå vare hann ther kom-
men til tidhe, Hvad vi kunnom vare eder
till biftånd , ſchole ij alltidh finne ofs välvil-
ligh, Inthet annat merkeligit haffve förfaritt,
Eder hermed then Allzmechtige Gudh och alle

helige Sveriges Patroner befalendes till evigh

tidh. Ex Lincopia in craftino Sanctor. Tiburti
& Valeriani Martyrum Anno C. MDXXIII.

30. Literæ Domini Holmger Karlſſon wmitie de
Scania per Seved Ribbing ad Dominum
meum. Tol. $. /

Min ödmjuket kerlige helfe alltidh för-
fend med Gud, Kere Nådige Herre teckes
eder Nàd vilje vetia , att ErkeBilcop Göflaff
haffver giffvidt fig frå K. och till Läpke , fom

jag förmodar Eder Nådh haffve fporrt. Thefſſ-

licheſt haffver jagh giffvit mig her til Skane.
Therföre beder jagh eders Nåde ganſche ker-
lige att eder Nåde ville vell göre och förarbe-
thett til GÖSTAFF ERICSSON och fiere
verdoge Fäder och erlige Herrer Richſens
Rådh i Sverige, att jag må få en Chriſtelig
Legde fom jag måtte ware förvared medh »
och måtte blitve mig bettre hollin, än thenn
Dagtingen blef Herr Nils Beoſſon hollin ther
gjordes. på Stegeborgh. Tå ville jag gerne
giftve mig till mitt Fädernes Riche igenn och
P trd > ' ingen

/

W

ingen annenſtedz, uthen jag blifve thertill nödd.
För tidende må eders Nade Vetthe, att Juth-
land och Füen giffvitt ſigh ifrå Kongen och
till Hertzogen aff Holſten, och vele the: inge-
lunde ha*ve honom lenger tll K. her 1 Landet:*.

Thelsliches menige Mann y fkåne haffve thet

famme i finne, Item kere Nådige Herre gö-
rer nu herom, fom min goda troo ftår till E-
der , hvilket jag altid gerna förtjene vill med

18

eder Nåd eptter min fattige macht och immo—

genhet y hvad måtto jag Kann.
Thett Gudh ſchall kenne. Then jagh

eders Nåde befaller till evigh tidh medh liff
och ſiell på Rygorp PalmSöndagh Anno

Domini 1523 under mitt Signer.

31. Literæ GUSTAVI ERICI KSSONS cum

Erlande Kagge. Fol. $. vers.

Sincerisſimis ſuis recommendatione & re-
verentia premisis. Kere Nådige Herre haff-
ver jagh förftått eder Nådz gode ”rådh och me-
ningh y the breff, ſom jag fu: medh thenne
Pref?vwm eder Nådz Drengh , för hvilket
jagh Eder kerlighe tackar och eptaer tiden är
ganſche kortt och wegen long ned åt fkåne

Var ej tillfälle , att kalle nogen tillhopa aff

Râdet, fom well behoff haffde gjordz. Ther
före fchreff jag allena Ridderfchapet och a!lmc)-
gen till i fchåne vid thett finne Eder Nåde
mig tillkenne gaff i thenne innelychte Copie ,

hvdckett ganſche well fundamenthered och ut-

M 3 S tryckt

182 —

tryckt var , och fkickede nu ſtraxt y natt $. -
vid szézn fråå mig till nyd igen , förhop-
pendes , att ther ſchall mycketh godt affödes ,
få förmoder jagh och att Eder Nådh haffver
underftåndit the tiende aff Norriges Landh
Gudi vare loff för fine vellignede Nåde och

alle helige Sveriges Patroner. Thenn jagh

Eder Nadh befaller med liff och ſiell til evigh
tidh Snarliga aff Upfala Die Sancti Georgii
Martyris under mitt Signet I523 —

In Vitulo.

Rere Nadige Herre vore råd och ähr
jagh ſtorligen bege rendes, om thett ej ſchett
ähr , att ij vill ſtrax oförtöfvidh vare udi för-
thenchtte, att Eders Nåds Folck thet meite y
kunnen åftadkomme. att thet ſchickedes ned i
the hereden Calmar eller vid Landemärcket att
om behoff görs, att the i fehåne ville fullt gö-
re och träde intill Sweriges Krona och om the
begerede någen unfettningh , att Eders Nådz
Folck wore widh hancden. Till Herr Holger
Carliſons breff kann jagh inthet fware , förän
Richſſens Rådh tilhiope komme. T herförinnan
vill jagh vare förtencht.

Thetta var ſchatten Severin lagde på Allmo-
gen i nårra Mothet.

Förſt xr Männ y hvarje gård, Item XII
tunnor öll. xII Tunnor bröclh , XII pund Smör
och Ofta , XII får eller xII pund kött. XII giſs.
I Oxe.

> Ft — r

1

—— ; 183

vo f N . j Ed „. z. 20
1 Oxe. I häſt, VI tunnor Korn. Xxilii hööns,

Xxxiiii Laſs vidh. 11 tunnor Torſk r tunna Sill,

I tunna Grynn och XxXIIII Lintz.
Nota

— I brädden. En ſtor och befwarligh Gjärd
på Ööland. o & .

32. Litere Domini Tarozis Joͤnſſons de Nor-

vegia Venientis Fol, 6.

Myn ödmygeſte kerlige helſo nu och al-
tid tilförene- fenth med vår Herre. Kere wers«

dige Herre gode befynnerlige wenn. Werdes

Eder Nåde wetta, att jagh varith i nâgre vec-
kor i Norje och Hans Verdfyfel och Sablbergh

haffve gifvit ſigh hit till Sweriges Riche och

myn Swåger Göflaff Ericiſon och wille lefve
och döö: troo Svenfke Mann. Thefsliges. war

jag YV OxXl5 9. Och nägre dage för jag kom
till byen, haffde thenn Juthe hoop pàâ Biſcops

” gårdenn. afbrenntt Kyrken, Clöfter och Mariæ
Kyrke med allen byn , then Gudh hempne på.

them få ochriſteligt ther är regerett 1 allehan-
da måtte , och blef ther inthet obrändt mera .
ähn grååbrödra och Syſter Cloſter och någenn.
gärde. Thernäſt, ther jagh medh allt folkidt

låge- i xiiii dage och uppbäre Brandfehatt: aff .

allen Allmogenn ſynnan fielk, och war Allmo-
gen oſs allo välvilligh och wille- gerna bliff

Svenſche om nâger kunne them förfvara: och

hjelpa aff theres armoodh och fvåre befchatt-
M 4 ninger

184 n

ninger Kongen them päla ggt haffver, och yt
termere achttet hafiver 3 och lofvede the och

tillagde ofs att the ville I bytte och ſchiptte godt
medh iweniche Männ och allrig fware Kongen
eptter thenne dag om the få hjelp och troſt,
och en god Mann ſom bliffver fiembligen ner
them och förſvare them här aff Richet , ther

Gud kenne nyttigt Nor om her vore nogen

god tilfelle til. ” Och hafue the fattige Borgere
1 Oxloo och fdhnn;w herneſt omkringh: ick
magtt att holla ofs len⸗ ger eptter byn Warc
brandh. Ther nöddes jag Lafe Siggeſſon och
flere gode män drage tilbake, ty wi finge li-
thet til folck och allzintet till beſterne. Then
ſom för hafkie en heſt han haffde nu u eſta
och fvådan bytte hemtes alrig
Salsborgh och Oxloo fom nr t
finge både Städerne uthen daaghting och ſe-

len loffv the fv hbrafidfehatten t1
den lofivade the fvåra brandſchatten til medh.

Item fick ag nnn ger Göfaff Ericsſons

preff y dar
nit ſig Rc ill H ch Richet och ther
menige Allmoge Norge gerne blifver fölaff-
tige ner the få min Svår gers breff med honom
ſom ag förmoder nu är i h- |

ans hender, huru
thett är regerett y Richet med Bilcoper Rid-

4
se .

dersſichapet oc h All imoge förbarme fz g Gudh
udöffver. Item Werdige Horre ähr mig i dar
underviſt, att mine Fougtter ſchule haffue

rrettecl Eder Nådes underfåther i*na gre måt-
; thet mig är Owitte rligit eptter ſom Eders
Wwacke therom ſchriffuer mig til huru theror n

X är ,

–

e

— R

—

L 2 O —

=
—

—

—

— —

-Unsben

JE T Ogen

(w

";

185

är, ther ſchall komma tilbörligit ſtraff, thy E.

der Nad e fchall merkie, att thet war mig e-

mott. Eders Nådb fchall finna mig för en
tro wen fom jag Eder Nåde. lofnad haffuer ,
på Eders Nàdz och under?aters beſte få k*nf*&,
jag lefver. Thet Gud kenne och Ridder ſa nét
Jörenn thenn jag | Eder Nåde evinnerlige be-
faler . haftelige aff then Helige Andes fpittal
Lindholm die St. Geor gi MDXXIII under mitt
ſignet. »

33. In Vitulo.

Werdige Herre. Werdiges Eder Nädkh
wette myn Sonn meſter Zôrenn kom hem til
min gård fom y går ud thes loff hafve med
enn imådrängh, Ne ;ao kommer till taals
med honom hvad! han Ka ffuer för vifle tiende ,
ſchall Eder Nåde få wethe med dett fnarefte,
far ptum Lindholm tije dagar eptter St. Mar-
s dag. Ar här Och famme trende , at the
Ziianå"åae på Alsborg låge,brende flottet aff, och

SÖ &

—

droge till 50 gehus tl the wäntade men kommo
tå the ſporde Jag drog hem aff Norrige.

NB. Detta år vål ej någon ferfkild ſkrifvelſe
ifrån den forra, utan bott en påfkrift til fös
, regående Bref, men 1 fértekningen bar den fin
egen Nummer.

34. Domini Bernhardi von Målen de Blekingia,

Fol. 7.

Cum humili mei recommendatione, re-

M 5 veren-

verentiam , honorem ; pa,nteique falutem. Wer-

dige F ader och Nâdige Herre och ſynnerlige

gode wänn wärdiges att ville wetta för tiende
att Lyckå Länn Rottneby och alla Blekungs ”
land ähr mig gangne tilhande och fworit mich

hulicap, på min Herres och Crones wegna ,
och acttar jag i thefle dagar draga in Y Skå-

ne ehvad lycka Gud vil ofs unne, här går för

ryckte att Kongen lop frå Köpenhampn med

vii fwåra ſchip i dag vii daga in i Weſter-
ſiüön, haffde medh fich Drottningen och Siborg,
Therſöre ähr nu the ärlige Herrar och gode

män Ridderfchapet y Skåne förfamblatt i Lund
på en Herredag ; huru then förflitten blifuer
ichall Eder Nåde oförfumligit fonge att withe

dock werdig Fader medhen jag loot fchriffwe

männ wille gonge mig tillhande , hvad fanning
är vet jag icke kere Nådige Herre beder jag

land, om vädret förfätter them thå må the frij

breffuidt wardt mig hemlige fkickett ett bud
aff Skåne, att the ärlige Herrer och gode

Eder Nåde ödmykeligen wele förkunne theffe

tiende uttöffer Oſtgothland och the gode Männ

i Söderköping att the ſom ſegle wele till Tyfs-

ſökie hamner her i Blekinge fyde , få hoppes

mig och fchee fchall i Skåne neft Guds hjelp
thenn jag Eder Nåde evigt befaller fkrifvit i

Rottenby die S. Georgii under mitt ſignett

Anno ut fupra. (1523.

35. Domini

Do

m

Cu
Werdig
nerlige
Wwele W

hafide E

| lie god

nd I (kå
bergh £ö
Iey til
Ugheror
Mans
föregaf
Copie
torde 4
lilerhet
och then

kdaoh

möthe I
tih, |
bome
Tlges
hUem,
tillalle,
ghc. |
Punktg
Nide
tidh :

luen Wars

| landge =

» 10r tade
a Blekunt
WOrit må

S Wecma, —

in y Skå
år gr Tr
ampn med
i Veler.
h Sing,
och gad
fg_&j_» .Ihlnd
ten blfue
s lt nite
pt farfre
et et bd
d fannind
beder jag
ve thelle
ve Måtin

till Tyls: -

å the n

å e

nds bp

' 0

jr —

pamin% .

35. Domini Bernhardi v. Mellen ad Dominum
meum. Fol. 7.

Cum humillima mei recommendatione &c.
Werdige Fader Nådige Herre och gode befyn-
nerlige Wenn, werdes Eders Nåds werdighett
wele witha att någre dagar ther eptter jag

haffde Eders Nåde tillfehriffuidt , vore the Er-
lige gode Herrer och gode Männ Danmarches
råd i fkåne och Halland befittiendes på Söls-

bergh förlamblade och fkicke tha ſtl. ( famte-
lige) till mig Herr Claxs Bille och Herr Axell
Ugbherop fullmyndige på theres och menige :
Mans -wegna , hvad framfättuinger jag them
föregaff warder Eders Nåde i thenne inluchte
copie förnimmendes. Eptter långhtt famtal -
worde wi få öffwereens , att ſtonde fchall en
ſäkerhett emillonn Skåne, Halland och Bleking .
och thenne Landzända intil S:t Johannis Bapti-
fta dagh neftkommendes och är tå beramett ett
möthe ftånde fkulendes i Aårus pâ förenempde

tidh , hvilkett möthe befökie ſchule then Hög-

borne Furſtes Hertogens vann Holftens , Sve-
riges, Danmarcks och Städernes fullmyndige ,
huem tå fkåne och Halland med retzins tvång
tilfallendes warder then fchall fig låthe åttnö-
ghe. -Och werdug Fader Jag hafuer några
punkter och articles ther macht påligger Eder
Nåde underviſa, fom jag eij well på thenne

tidh fchriffue kann.

Teckes eder Nådes werdughet « = = =
eder

—

188

eder på F Fregedag eller Lögerdag til Wreta

Cloſter, läge jag gerna eller hvar fom Eders
Nade ycker beſt och lägligaſt att ware, fet-
ter jag 1 Eders Nådes könn, kere Nådige
Herre hafwer Eders Nåde nogen tiende af
UPland werdogens them att dele medh migh
thet jag y alle måtto med LEders Nåde fort;e-
ne will i hwad jag kan och Forma, thet Gud

kenne Alzmec! m% then Eder Nåde Werdigas

falig och ſund beſicherma. Ex manfione mea
hoff, feria tertia Rogation. Anno Domini
1 523 meo fub fig gneto. | |

|

Articuli F. 7. v.
(Berend vann Mälen Ridd, „

Arlige Herre ſtrenge Ridldere och förſich-

tige Man, Jag förmodar och inthet twiflar
att l Well rönth hafue huru then Högborne

Förfte K. CHRISTIERN nu ' rogen förliden

år medh arge liſt Ridderſchapet öfwver Dan-
marckz Riche få wäl ſom Suerige achttet för-
nidre ; underkufwe, fördrifwe och aldelz i
grundene förderfva, y thy hans Naàde ytter-
mera för ögen haffde uthländiche Draffvels-
män Skåtter , Hollender och andre / fuådane
tom Ridderſchapet och Köppftedzmän förderff-
we ſchulle.

Thertill med haffde Hans Nåde räd och

däd 'a,'i'äemmfz"e medh then , fule Drawelsqvinna
Sibridr, än med Eder och andre flere gode
; män ,

'

nin, t

— pett hel

och för
förtorne
Gud ej
ſtander
til att I

Hu
ite, bre
Werduge
fom ham
rettvile u
ar har
therudöfd
The
tolförbuc
hans Nå
Och andr
Eders 0c
cambe r
dar Ir
i
| privie

bund
0ls att
och
Obamyu
(ldd o
N agrn
O $j

ph !

"w. M'

j a
2 IWAHDA
v *,lh.'.n:,aå

one mer

) Domai

män , ther dock uttaff Hennes ' Råd inthet an-
nett her til dags follt haffwer uthen ſchade
och förderff, flor blods uthgjatelle och Guds
förtörnelſe thet uppenbarlige för ögen ähr, att

[E A r S e
a . | I

Gud ej lenger fådantt tiltädje will. Eij heller

ftånder thett någen rettvifle menniſche lenger
til att lide.

Huru hans Nide Och ſin Kons liga Eedh,
äre , breff. och infigelle få well eder iom the
werduge fäder ärlige Herrer och gode män
ſom hann y Stockholm mot Gud, ära och
rettvile utaii dagen tage loot, hollit haflver
är hwar god man well vitterligit och Gud figh
therudöffiver förbarme,

Thelslicheſt om thenne ſijle (Arcije) ny
tollförbud och andre olaglige befweringer ſom
hans Nåde pålade ep t*m* then onde quinnes
och andre fkalckers råd och famtycke emot
Eders och Danmarks Cronas privilegier och
gamle friheters innehollelle med mång annen
olag fom longt wore affſchriffwe

Ärlige Herrer och gode männ för theffe
prwzleg?ez, punckter och Articler är then för

bund och Contra& gjord emellan Hanſen och
EJ

ofs att wi med hwarannan vele med — liff,
och ytäcme.. macht tilhjelpa att afftille hans
obarmhertige tyranniſche hedzſchett thet beſte
Gud gifwe ofs mnäder till. Thy är jag nu in-
dragen i thenne Landzende att intage Halland

och Skåne under Sverig ges Krono igenn mec
werdz

fwerdzflag then eij anners thertill beneijd är,
att vithe fitt befte och långlige beftånd, nöd-
gas jag uthmäthe med famme ſcheppo, ſom
hans Nåde i Suerige gjordt haffuer.

Jagh baffuer nu i thenne refan gifuit edher
ſtrenghet tilkenne , att teckes eder giffue eder
under Sweriges Crona igenn uthen yttermere
fwerdzilag Guds förtörnelfe och then menige
ofkylloge mans förderfivelfe, thå fchall hwar
god mann andelige nytte theres ftatuter, Rid-
derfchapet theres friheter och theres förlänin-
ger, Köpſtadsmän theres Privilegier och thenn
menige man blifwe widh theres gamle lagh
och ſedvänjer. Och uttafflägges all olagh,
fom 1 hertill dax hafft hatffwe och ware 1i fa-
me förbund och Nabofchap fom Sweriges Ri-
che med menige henfene och theres medh 1jel-
pere udi kommen ähr, och endrechtilige få
förenes , fom Gud förbjude att om thenn O-
milde Konungh komme till macht igenn och

wille ingå inpå eder, thå ſchola Sweniche männ

med menige Stedernes tilhjelp göre Eder och
thenne Landzende hjelp tröſt den biftåndh
eptter theres ytterſte macht. ;

Thenne Artichlen ähr belefwedt.

i

Om wi förenes?:?
Tå will jag fedenn med Ridderſchapiens och
menige mans ſamtycke her uttöffwer Skåne
och Halland fkicke enn god mann aff Ridder-
fchapet ; fom thenne Lanzende hollo ſchall til
Sweriges Crona,

Krli ge |

ar

År
fätt , att
marcks |

| Wanner

Wendes
biltondh

» emp 4
- tichen e

Wwer och

H
ders oc

m mad

| a

M
Cun
Fmert gc
dxe
tender b
vi
. W
Råd b,

en o0d
for

benjl är AÄArlige Herrer jag haffver endeles för-

elimyröd ' ſtaͤtt, att ij nödigt wele giffve Eder ifrå Dan-
heppojm — marcks Crona, uthenn blifwe ther fom eders
4 Wänner och Frender i Jutland hereptter bliff- -
p å wendes warde , thenn wi med Hff och macht
gihit ed y 3 . å ; |
biſtondh göre upå thet att frid, rolighett,
femjo kerligh och eendreeht måtte komme
richen emellen fom långligit bortt warit haff-

pive eder
1 yttermere —
Zf?amä - Wer och Guds förtörnelſe affitiller.
tuter, W. Hlruthinnan irlige Herrer - « -
; förinin — > Eders och thenn fattige menige mans befte
Cch mern ſom macht påligger =

/

game hh . ,
d dlgty 37. Ad Dominum Gubernatorem cum ordi-
vare 1 l > natis. F. IL E
smedbek v Cum noſtri c. Kere Göftaff gode be-
chtüige l lynnerlige Wenn, feden wi i thenne neſth för=
, tem lidne dage ſchreffvit Eder till, kommo ofs till
genn Och hender thette her inluchte breff, af hwvilckidt
De nin vi achte off föge tage för nàgenn merckelig
d och fack , uthen få myckit ſom Eder och Richfens
| nd Räd famfelldiche teckis wår Herre giffve eder

en god behageligh ände pàâà thenne beſtellinger
för Stockholm och Calmarna wore : nyttogtt

efveds för edert och allis wåri gangh fkull att annen
| räd funnes för thenn menige mans klagann &c.
fens Och Ofs hoppas , att nerifå Stockholm att i eij we-
s Skåle le förſumma låthe fpana epter Richfens Regi-
F fidder ſter fom wi förmode ware ther inne, helt -
fhall l thett nya, om thet annet withe vi ej till
fkultz , thetth Gud kenne, then wi eder evin-
Äslige S H neli-

192 E
neligen befale altid gerne görende hwad eder p GO
och Richet kann ware til bijftånd och gode. . cor
Cit:me ex manfione noſtra Noor Sabbato W
Trinitatis Anno 23. nådige
38. Ele& Regis GOTTZSTAVI ad omnes S
: Nobiles in Oſtrogothia F tOL 12. lenne 6
Wij GUSTAFF med e'"'z,.d , Nåde utvald th
Sweriges och Göthes Konungh helfe eder alle | eer ha
wåre Elichelige Troo- Männ PFriborne, Frellz- o Rich
män, Menige, ſom bHyggja öt V er O&PrGOrh-_ ed fom a
land kerliga n ed Gudh och wår nåde. Kere SE w vd
Wenner haffve wij nu ij theffe neſt förlidne da-. | u A
| » v ga fått gode tiende aff Stocholm ſâ off hop- aw
Q | Pes neſt Guds hjelp innen få daga fonge enn Nlott och
kortt ända bâde på Stadenn och Slottet, ner ſom kicke e
å fkett äbr, acktte wij y the Helige Trefal- ſens Pien
lighetz na impn ickicke Wwår icmp och folck ij t i wil
i)on ther the kunne pris och fördeel fötverff- h nc
va, ollz, cronone och then menige man till le wp
äro gagn och longligitt biftåndh, fom ofs alle Nd e
ſtörſte macht uppå ligger. Therföre wiljom nn $,
wi och höglige indom PEder alle wicd bt ]
eders frelle att göre och ftörfte lydna tenckie Ånto |
till wara widerrede med eders folk, få fnart i j
hörenn och ſpörj enn, at Stocholm ähr olfs f0 M
förwandladh och Unådtmh ſkicke ofs til Stock- :
holm för:ne edert _iu?ck, uthenn all fkottzmall Can
och ginſegnn. Thett lâther ingeleds, ſà ☛
frampt J muthe wele eder frelfe och utinflå tpa
wåår öguntt. — Schreffwid 1i Strengenäs Ons- Cad för
dagen neſt effter C Corporis Chriſti Anno 1523.
noltro lub ſecreto. 39. GOTZ-

39. GOTZSTAVUS Dei gratia electus Sve-

193

corum Gothorumque Rex. F. 12.

W'r fynnerlige ynneſt tilförende. kere
nådige Herre huruledes alle ſaker fig förlup-
ne ähre i thenne neſte Herredagh och förlup-
ne tidh, kan Eders Nåds Canceller förtelja.
Kenne Gud wi haffwe gerna fett för merkelig
Richſens Erender ſchull, att ij haffde bemörh
eder hit up , att delle med ofs och wåre me-
nige RichsRådh eders goda râd, och förme-
reft ſom alle flörfte magt pålågh , Doch haff-
we vi förſtädt eders Nåde fanne förfall. Effter
Gud Allsmechtig haffver giffwidh nåder till,
att wi haffwe nu fångit. igenn Stocholms
Slott och Stad; få achtte vi ſtrax oförtöffvidt
ſkicke 'wår ſchipp åt Finnland , wår och Rich-
fens Fiender ther att ſtrafla, bedje wi eder
att i wille fkicke ofs hit upp aff edre Svena
the meſte y kunne ååftadkomma till ſoot thet
ähr wår fynnerliga vilje och begäre. Eder
Nåde hermed Gudh befallendes. Ex caſtro
noftro Stocholmenſi. Sabbato proximo ante
ſeſtum Johannis Baptiſtæ, noſtro fub Sigillo
Anno 1523. | R

40. Ad Dominum Regem electum. Fol. 13⸗

Cum humili & fincera noftri recommen-
datione prremiffa. Högborne Förſte Nådige
Herre, Jag tackar thenn Alzmechtige Ewige
Gudh för thenn nåd hann Eder giffwid haffwer :
- N— och

194 E

och thenne Ärlige gode Svenfke Männ Rich-

fens Råd och menighett att wi någenn tidh
beſijnne måge Richfens långe befiondighett,
att tage råd ij tidh och tima, fom nu ähr

fkett uti eders Nådis wahl ock uthkorning .

till Sveriges Crona, eptter thet Danſche männ
och andre Uthlänninga haffva altidh lupitt om
Raam med oil om Konga kåår och Waal, och
med theris liſth och gode ord dragit fig in öff

Wer ols, och wi altid anhamad haffve ord,

eeder breff och befeglinger för Richfens och

alles wåres welfärd , hvilcke ofs få äbre holde

ne, fom för ögenn ähr, hvilckidt dog allt
hertil ſkedt ähr Richet och ofs alle til enn
pläge; thy fom, jag förfaar att Richet ey haff-
wer Waritt förfeett eptter Lagenn medh een
infödd Herre och Koming, ſom nu, Gudh Iche

loff, fkedt är, thenn Alsmechtige Gudh giff-

wid Eder Nåde thefs fattige Riche, och ofs

alle till glädje gangn och evigt biſtondh. Och

att eder Nåde ware förekommit , att jag uttaff
nogen föracht fchulle haffwe förfuttith thet
Herremöte ſenaſt beramad war mott thenn
famme orlägt, ther jagh eder nåde thenn
tidh tillkenna gaff, kan thett få Wara, at fan-
hett, fynn och openbare bewiſning mig inthet
hjelpe kann, thå ähr mig fwårt, att göre mir
ne urſegt, fom jagh dogh i winters eders Når
de eendels gaff tilkenne, Jagh liither dogh till
Gudh och Dannemän, höga och låga, Ande-
lica ock werdzlica the min förtall fett haffwa,
hvilket jag ey änn förwunnet haftwer, kann
/ s ther-

| la

ie

TM
I kr

theröffver ingenn mere e yttermere orſegt göre ;
ähnn lanningen tilkteitwer , eders Nå ädes hög-
mächtighett ödmjukeliga bedjandes, elj wille
ſettie tr 'o till dag: ca awundsmän ther obud-
ne gå mith bod till Eders Nåde. ;

Kere Nådige Herre är mitt fullkomliga
rådh ; att Eder Nåde ej lenger tördrojer Eder
Nådes kröning för noger ſaker Eder Nàde
fjelf befijnner Vitermera än jag ſchriffwa. Thett

finnes i ſanning att K. KARLL wartt korad
helge Lekamenna tidh i Stockholm; hyllad på

Moreſtenn Sit Päders afftton therneft och
krönt i Upfala Sit Päders dagh aff Bilcopen:
i Lmkapmn ; och Wärfrudag Viſitatiomis ther-
neſt, ſedenn Erke-Biſpenn Zons war vigd.
krönte han Drortningen ſame dagh under
Högmeflona och hwar Eder Nåde teckis thet
fchulle fche annenſtedes ähn y Stockholm,
ther jag inthet till råder för en Obeſtändlige
ände ther haffwer altid efterfollt, fetter jag
till edert egit bryſt; rädh; ſom befijuns aff

Cronikom och mannemijnne fom ähn leffvas

Dogh på Eders gode behagh; eptter hvilket
jag alltid mig gerna efterretter och få fnart
mitt folck kommer up från Oland och Cak
marna, ther thett thette ååred warit halfher
och ähn är ; ſchall thet altid gerna Ware E
ders Nåde till reda; til Eder och Richfens ienſ
eptter min förmåga, then Eders Nåde wWel
Wett yttermera, äkn jag kann fcbrifwaä. Eders
Nådes flått och högme cktig iett hermed thenn
N 2 As

Allsmechtige Gud befallendes och alle helige

Sweriges Patroner thee Eder werdighet be-
ſcherma till Richfens långa welfärdh. Citisſime

ex Lincopia die S:ti Canuti A:0 MDXXiii.
In Vitulo.

Kere Nådige Herre. Sedenn thette breff
war fchriffvidt, fick jag eders Nådes breff
med Meſter Tare om 100 lödige marker fjellf
och 5000 Gyllen Eder Nåd med unfettiende

aff thenn merkelig ſumma, ther jag ſegz haff-
We ij Lüpke ſom edert herredöme haffver y

fanning förfarit aff the thet eder tilkenne haff-
we giffvidt, fom dock alzinthet är, uthenn

förundrer mig att näger haffwer thetta dyrfft

gifwe eder nåd fvådan ftuke före, helſt y thenn
ſtat, ther Gud eder nu tilkallat haffver, ther
ey följer fanning medh. Jag loot i wåres
hemtte noget falt och cläde till att löna mitt
iolck medh , och haffde ther hvarken förr
eller fedenn gull eller ſölff eller någet annett
till een penninge verd med mitt wett.

Thet wore well eder Nådes , och Rich-
feens heder, att jag eller någen annen Rich-
ſens Invånare funnes Eders Nades undefåte,
ther fvådane eller andre merckelige fummer
haffde tillflucht i trångh måle, eder Nåde el-
ler andre till undfettningh med tilbörlig förva-
ring ther få kunne omtränge. Thet är dock
intedt fallit på min ſide.

Om

e

l

»re%
e

ll
fö

af

nd

4

å

t
t
lt

— — —
— — — S=

—
SRr

Om eder Nåde få teckis, tå vore thet
tilbörligit , att then ther eders Nåde thette til-
kenne giffwit haffver få fanneligen , att hann
moſte wara neft att hemptta och anamma ſam-
ma fumma och njuthe theraf et merkeligit ſt.
för fit omak , thet wore honom fnart till pen-
ninger och törfftte ej anner förläningh vidh ,
Kere Nådige Herre. Jag kan granneliga mer-
kie, att fom thenn fanning är eder Nåde fö-
rekommen off till ogunſt, ther wi ingen haff-

we förſchylt ſoge mig well flere udöffwer medh

ſamme ſchäl och ingen bettre, ner ſanningen
kommer till röne. Jag gaff Eder Nåd tillken-
ne nu för ett åår i Söderköping om mine leg-

ligheter och förmäge, eptter hwilke jag gjor-

de eder Nåde undfettning thet befte jag kun-

de, wore mig = -'« » = » att nager annor, än -

heller Eder Nåde ſchulle finna mig twetalig
eller för nogenn ofanningsman i thenn eller
annen måtto medh mitt weth. Och bederthy .
eder Nåde ödmjukel. att y hvarſche thette
eller annen uthen min förtjenfth wile wende
till någen ogunſth. Jag haffver dock mothe-
gång nogh aff thenne krankdom och annen
omforgh , Gudh migh tillfoget haffver. Hvar
jagh kann ware eder Nåde till all ödmiuk
bijtåndh gör jag alltid gerna. Thet Gudh
kenne , thenn Eders Nåde werdiges långliga -

beſcherma frå alle onda. Datum ut in litte=

IIS. |

N „

In 2:0 Vitulo. :

Item will Eders Nåde werdes timlige (ti-
digt) bethenchie : om Gullandh, att Såverin

Norrby finge icke förmyckin macht och går

ryclmf*t att han ſchall Ware - widh VI.
eller V . C ſtark. Och wore achtende eptter

mitt föge förſtänd, att om K. CHRISTIERN

ſender någen macht till Danmarck, och kan
ei]) thermed få tillgång till. = ⸗ - = tå warder
Gulland få bemannad och befpifatt, att thet
wore werre'återtaga , ähn thet nu wore , och
ſchall thå eders Nåds folck i Finnlandh eij
vore honom fäkre på bakenn Gud goffwe E-
der Nåde wore förſt uttaf med honom, fedenn
wore i Finnland få mycket bettre at göre.
Thet är eij föge fkade han i thenne fommer
:gjordt haffwer på wåre wenner the Lübzſche
och flere fom her liggia. Datum ut fupra.

41. GUSTAVUS Dei gratia eleſtus Svecorum

Gothorumque Rex. Fol. 14.

. Wår ſynnerlig Gunſt tillförenne.- Wer-
doge Herre och Fader Wi giffwe eder tilkenne
hurulede e8 thenne Knechter och Båtzman ſtinga
fig 1j fkalken och kunnom wi ngen Weg kom-
me med them med minne wi fcholom betale
them med räth mynt , thet dock Gud kenne
icke i wår macht är på een kort tid , få haff-
vom wi handlad medh Herr Berend Bomkogw
- och Herr Hermen Colmm Ixadman y Lüpke,
| | att

p

, ; i
WW

lter

ärom vi och be

)

— 199

att the wille betale förnemde Botzmän och
Knechtter ij Lüpke, dock för wårt fylh?c Hvad

ſom vi them her eij betale kunne på dag och

ſtunder, få haffve wi ij fanning förwarith, att
eder werdughet haffver ett merkeligit ſt. penn-
ger både Gull och fölff ſtändendes thet gan-

ſche merkeligt är, få äre wi begerende och

uthen all ſkottzmãl, att i ther ville unfettja :

V:m gyllen och I:c lödige m:k fölff för eder
egen perſons wegna på en god betalning , få
gerende och wilje, att Lin-
köpings Domkyrkiu , klercker och menige

klerckerijd öffwer allt menige Bilcopsdöme

unfettje oſs och Richet til hjelp och tröſt VIII:c

m:k Iodzae thette förenempne- haffvom vi och /

befallth wår trogne Man och; Rådh: Thare

Bencht/ffos eder yttermere herom undervife, till.

- hvilcken ij må fettje tro och liit. När Gud

foger att Riket Kommer i fred och rolighet.

mljom vi vara förtenchte att rama Kjörkiones
och Klofterens beſte, hvar vi kunne och för-
mågom, ther haffwen intet twiffvel udi. Eders

42. Ad Junecopenfes Reſponſa de Subſidio Re-
gi faciendo. Fol. 15. -

Cum paterno favore ſinceram &c. Kere
Gode venner Wi haffve för wår krankdom in-
gen ärende förmått att ſkötte thenne eller an-

N 4 nen

| werdughett Gud befalendes. Cit: me ex Caſtro ka
noſtro. Stockholm in Vigilia. Apo&olarum_.
Petri & Pault 1523-

V

—- = —

nen hertil i någre månada och haffvom thy
fatt all ärenden intill wårt Elfchelige Capittel
både om then fwåra ſumma, ſom wår Nådige
, Herre är på nyttt begärende aff wår Domkyr-
kio och menige Clerkerijd öffver hele Stich-

tett och all annan ärende få fnart fom vårt

Capitell fig förveth med Clerkeridh hvad the
ville therill fvara , ſom the nu haffve bud up-
på vele vi thå gerna giffve eder therom til-
kenne och ytterligare war. Thett ähr eij än

fulit åår ſedenn, att både Kyrkior och Kler-

kerier gjorde thenn hjelp Hans Nåde och
Richet, tom i vell vette med een god vilje,
ſom the allrig förr gjorde någon Kong eller
Herre. Eder hermedh thenn Alzmechtige
Gud befallendes til evig tidh. Hvad jag kann
ware Eder til gode, gjör jag alltid gerna.
Cit:me ex Lincopia in profeſto S:t Olavi
A:O 1523.

43. Litereæ Domini Regis electi ad Suderco-
penles de nova Contributione quam ac-
cipiat ab Eccleſiis & Monaſteriis.
Fol. 15. |

Wår fynnerliga Gunſt och nåde fenth
med Gud, Kere Dannemän Ofl hoppes y kun-
ne vell trachte thenn ftore unkoft och uthleg-
ning ſom off påhängt haffwer, fidenn wi förſt
till thette Regemente komne vore, och ännu
alle meſt påhenger , till thefs wi the Läöbfke
Knechter haftve från ofs fchildt , fom nu vår
' | acht

idp
ge lyttel
hele Si
t fom vit
hvad the
ve bud up
therom ti
ähr eij in
och Kler
Näde och
g0d vilj,
Kong elket
lamechtige
| jag ka
d gernd,
t Olwi

duderoo⸗
quarm LM
onaleris

t
g l
ieb
h aM
Libke

Fit 4

lt

acht är. Therföre wele wij att H oforiòfved

ranfake i Edre Kyrkior Clöfler och Kapell, tager

the Clenodier, fom y beſt förmerckie umbdras kun-
ne och thefslikes fvenfkt mynt och ſkickett theit bit

med ett viſth bod , uthenn all töffvan och foͤrſum-

melje vid wåre ynneſt och wennſchap behollendes.
När vi thett haffve fåått och wettom fumman,
vele vi tå giffve eder Recognition på , att thett

fkälige framdeles fchall viderlaggt warde, när

vi och Richet kann komma till bättre ftadga,

Snarliga aff wårt flott Stocholm feria 2: da
infra Octavas Patronorum Regni &c. 1523.
Noſtro fub figilio. -

Ofs Elfchelige Borgemeſtere och Råd ij
Söderköping Gunfteligen : fendes detta
breff.

44. Littere Domini Regis ele&i ad Dominum

GUSTAVUS Dei Gratia Sveciæ Gotho-

rumque ele£tus Rex. Fol. 15.
Wir fynnerliga gunſt tilförene , Wördige

Fader och gode venn. Som wi fkrifve eder
till fenaft och befallte med vårt Råd och tro-
man Ture Bengtsſon om nogen hjelp och tröft

till fölff och fvenfke penninger , fom war IIII: c

lödige m:k, therom vi ingen fvar haffve på
fångit , förundrer ofs ganſche ftorlige , hvi y
thet ärende få letteliga tage för eder, fom nu
Riket allerförfte macht påligger , Thett löper
fig fumma fom wi nu frax uthläggia ſkolom
— N $ | Tuhun-

dr

202 — | |
+« Tubundrade Tuſend gyiigne och ville theſſe foot me
Lübſke Herrer ingelunda giflve fig hedenn, icke &0
uthenn the fåå ſamme penninge ſumma med them I
ſigh. Och om eij få fkeer, är fruchtendes boppes
_ att wi haffve en uPanbare fegdh imellen fte- h
- derne och ofs,'thett Gud forh;ude någonfin Gulland
ſke fchulle , få bedje wi eder ännu och höge- octh fna
lige mane på thenn hulfcap och trooſchap y d
ols och Richet med retto plichtige äre att y göthland,
> frax uthenn all ijien fkicke hit op till ofs Löplehe I
' Hc m:k lödige , å framt ij vele nj zuthe vår — | fiön the
gun& och nade, the; retter eder fullkomli ige löm vi på
eptter och tager herudi ingen förfummelfe, k, tben
. Thet vi nu göre tvinger ofs nöden till. Thet — |, nolvo
Gud fkall kenne, thenn vi Eder befalle. Och Iyrckier
venther ofs ett fvar igenn med thette vårt - kumne, th
bodh. Ex Caſtro noftro Stockholmenfi feria io z :dm
2: da ante divilionem Apoſtolorum 15 23: vård
* %ckt bef
45. Alia ad idem recepta 4 Menfis Auguſti kmd ke,,
cum Erlande Juvene Domini. Fol. 16. O
War fynnerlige G unft tillförene fennt med &å%m?
Gud. Werdig Herre vi haffve förftåndit eder f) N
Nådes gode s och meningh y eder fchriff-
velle , hvilcket wi dock bemerckie , att fåmpt j !m
fvå nyttoght vore , kenne Gudh vij kun- Thenn
ne dock eij mere än ſom nu för ögenn éd*e'”]
ähr, Gudi vare thefs lof att vi hafve thett “
enelſte igenn, ſom lenge bortte haffver varit. yt
Wi fchicke nu y dagh och y morgenn vårt . VEI Eda
folu—. intill Asland och Finnland till heſt och a
a 8 fuli
ud

1
Y hANan
mma md
' 1
e nagomin

;iix_amme'iie.
till, Thet
le Och
ette Vålt
ec Fra

HE k
R gr

203

foot med fköne Byffer och h uſfvudſtycke om

t

icke god ord kunne hjelpe , thå vilje vilåthe
them kenne thett fom ondt ähr, la att ofs
hoppes neſt Guds hjelp ville få ther en god
och ſnar ända. Theremot wille vij tenkie till
Gulland, att Eders Nådes Folck kunne ndâ-
geth ſnarliga upkomme vore ganfche nyttigt
och the gode mänz med fom boo udi Öfter-
göth kmd, vr lide fvå ftore nödh medh the
Lüpſche Herrer, the vilje ingelunda hedenn
förän the fà thenn penningefamme med figh ,

föm vi på Riklens vegne icnylhfm äre y Lap-
ke , thenn ganſche drophz ſtor ähr, thertill

vi nödgoms , thet Gud icnal! kenne, beſkatte
Kyrckier och Clofter, att vi få mycket famble
kunne , thet the kunne blifve betalde. Ther-
före Nådige. Herre legger eder alle vinn om,
att vi finge nogen unſettning aff Eders Nåds
ſtickt, deßeneri aff Kyrebier och Klöfier , Cler-
keryd vele wt f;earze på thenne tidh, wele y rette
eder eptter thett breff wi feneft Eder Nåde
tilſchret ifve, ſom ij well kunne tenckie Richet
och ofs nu alle ſtörtte macht päligser att ven-

ſcap blifve emellan ſtäderne och olfs, breff

och incegle eij fchulle ryggies eller brythes ,

J
aff hvilckedt. mycket ondt eptter följe wille,

Thenn dock off hoppes och m*%*-et twifler att

Eder Näde will ſig flithelige yinnläggie om

thet ytterfte Gud giiver eder äden till. Thenn

/

ſis Juli 1523 noſtro fub ſecreto.

vi Eder evinnerligen befale med lif och fjell
Ex caſtro noſtro Stockholmenſi ultima die men-

46.

204

46. Ad Magiſtrum Turenem in Hendellöö.
Fol 16. |

Sinceram in Domino dile&ionem & ſa-

lutem. Wij fingom med eder for nogen tidh
lom ij vell wette vår Nådige Herres fchriff-
ucile om någett yttermere fölft. öffuer the III:
lödige m:k Hans Nåde fick till untiettningh
her nu widh ett åår, och forftodo i famme
fchriffuelfe , att Hans Nåde eder thet wiſth
befaledh haffuer , Thå må ij wette att ner wi
ofs på Kyrkiona wegna för vette med nogenn
tilbörlig forwarmwh att thet varder henne ſka-
delöſth hollidh , huad dell Kyrkion tå haffuer,
ſchall altid gerna ware Hans Nåde till unfett-
ningh och goda, ähn tå att honn annad eij
haffuer ähn Gudz lekama kar Kalcker och
Difchene och annor helgedoma kar, fom till
; gudz tienſt wigde äro, Thy theff ſijder att
wår Kyrckia och ſtichtt ähr ähnn nu offuer
ACM mk till achterfih ij the ſummor Cro-
none lenthe ähro på lyffte och breff vnder
rickſens clema och richſenns rådz inſegle
thett wi wette icke nogenn annen Kyrkia el-
ler ſtichtt 1 Swergic,
orekned thenn deell i Hans Nådes tid giortt
ähr aff enn frij god willja och eij till nogenn

betalning, Och kunne Hans Nåde haffue thet

ſtickttet fordragh eptter thet huar man wett
att wore Kyrkior på Ölandh oeh i Calmar län
haffue ähn inthet igenn fångett för then deell ij
Herr SUANTES tid vihlenthes till Cronones

behoff

7. Sec

Cronone beuiſt haffue,

ehoft at

hender,
fder fom
fandiths
Wi t10 d
thett 60
befalom,

- Barcholo

Gud
fOnE

ltem De
I, de
puri
200c
I
I, de Ec
Or
I, Sar
dig
I Wex
löd
I, Ary
It. Line

IV

em &'
nogen t n tidh

[e$ |

r the II

uniettningh :

i fmm
het Win
tt ner W

d nogenn —

nenne Äkde
tå hafuer,
till unktt
aad l
cher och
fom til
iqder att
a ÅEr
p0 Ö0r
eft Mer
| mege
vikia e
t l,
U aggenn
Eie töe
pap veN
Jar n
M]
.0!10"5*

ehof

f +

behoff att åtterlöffa Calmarna aff the ryttere
hender, kunne vare myckitt nyttogtt på alle
fider fom wi förmode ij få well fom wi för-
ſtändit haffue, Görer her innan thet befte fom
wi tro ij gerna göre thet förſchylle wi gerna,

thett Gud kenne thenn wi eder ewinnerlica

befalom. Citisſime ex Lincopia die Sancti
Bartholomei &c. 23. Noſtro &c,

47. Secunda exactio quam Eccleſia Suecana
Gubernatori contribuebat in ſubſidium co-
rone. Anno 1523, Fol. 17. v.

Item De Conventu Efcilstuna C. march. arg. puri.
It. de monaſterio Juleta XXXVI march: s
puri, minus iii lodt, priore enim
anno &c. 1522 de eodem monaſterio.
II lödigh m:k.
It. de Eccleſia chatedrali Stregnenſis Vad d
digh m:k. ' ' '
It. Scarenſis ecclefia - C och I lö-/

digh m:k,
It. Wexionenſis eccleſia dder XL
lödigh m: k, ſse nedanföre.

It. Arofienlis. -
It. Lincopenfis » sz march penin-

ger ,
It. Upfahenfis ”2 .

It. de conventu Mariæfredh- X lödigh m:k,
It. de clauftro Arofienfis = s s » - r
It. de conventu Stregnenſis w VT 'iedwå; m:k.
lt.

206

lödig m:k, .

de conventu M:ii opidi holmenfis » CXX:

It. de conventu Minorum ibidem III: c 1ö-

digh m:k. a
— Eccletie oppidi Suderkopenſis.
Trinitatis = VI lödig m:sk.

Laurentii « VI lödig m:k 3 I lodt minus ; |

) Egiidii -VII löd. m:k och XL m;k Dan-
ika och III och 8 huita runth mynts
Hofpitalet - 3ö lödig m:k. öR
Clauſtrum minorum ibidem + & lödigh m.k.
Clauſtrum Lindcopiæ - VI lödig m. K.
De Alvaftra s XL lödig m: k.
De Ecclefiis Oppidi Skeningis.
Beatæ Virginis - 16 mik pngrs
Omnium San&orum > ii lödigh m.k:
Clauftrum Sororum - XX mik peninger.
(Clauſtrum fratrum predicator. XX mk p: gr.
De Clauftro Wadſtenenſis primo » 25 lödig m: k.
| 2:0 ⸗ 18 lödig mik;
3:0 ⸗ C och III mark peng:r.
In toto + 146 lödigh m. K.
It. de ecclefia S:ti Petriibid. - 23 lödig m:k;

De clauſtro Jönecopenſis-XIII m:k pgr, it. in

primo I m:rk och denuum - 12 m: ks
De Ecclefia Civium ibid. pr:o XII m. k pngrs
it. denuum XII Lödig mark.
De Capello San&i Petri ibid. V Lodt Sölff.
De Capello S:te Gertrudis ibids i1 lodths
De Capello Siti Georgii ibids I lodh,
' - Copia

g Cop

nu

P:

| fauore,

the att.
Wårtt W
DERICE
nögen br
che mach
eder gode
irende , |

| beramatt

köpingh
före åh
Nåde a

hervdinn

I förmerch

Vabbato
g'mis Ånt

ectetd.

49, In

d
jUs. feoni
qul ad D
tient ,—
COntrarin
N, I

” ;

M — 48. Copia Litterarum Regis Ele&i ad Domi-
' num meum. Fol 18 verfos

Prsemiffa reverentia noftro cum fyncero
fauore , Werdug Herre fchall Eder Nåde we- -
the att nu ij thenne neft förlidne dager kom
wårtt wiffe ſenningebudh vp ifrå Hertig FRE-
innus ; DERICH vthvald Konung till Danmark med

kd — nogen breff, fom off och menige Sweriges Ri-
b 2 Ga RR - . . n ; '..; —
th mytt che machtt på ligger till huilcke uij behöffua
| eder gode rådh för månge merkelige richlens
h m ärende, fom nu på ferdom ähr, haffue wi

beramatt ett Herremöthe ſtandendes 1i Söders -
köpingh fönndagenn neft effter Birgitte, ther-
före ähre wi begerende att ij wele omake eders
Nåde att komme till förenempda Herremöthe,;
hervdinnen ingenn forſummelle tagendes fom ij
förmerche kunne alleſtörſte machtt på ligger
Sn Eder Nåde Gud befallendes. Datum Arofixz
pa Sabbato infra octauas Nativitatis Mariæ Vir-
ig må ginis Anno Domini M. D. KXIII. Noſtro fub
- Secreto.

lengl. .
49. In Dieta Sudercopenfis. Fol. 18. Verfo.
1i Item figillate ſunt litteræ Conälariorum hu-
må jus regni , ad Conliliarios regni Daciæ, dandas,
pagt qui ad procurationem ArchiEpilcopi Goflami de-

tinent, dominas Chriſtinam & digridem , In
cilh contrarium & pre judicium Suecorum Domino:
rum , Item quod ele&us eſt D. GUSTAUUS
in regem Sueciæ ex unanimi confeniu omni-
| um

,4

!?f

7

um conſiliariorum & incolarum regni, cum quo
vivere & mori voluit, h als-- dedit Dux FRE-
DERICUS electus rex Dacie intelligere per
litteras ſuas anhelare pro regno Svecie quod

aäm impeditum eſt &c. 1523. die 17 Menis

Octobris. &c.

Item figillate funt Littere Conſiliariorum
hujus regni refponfales , fuper litteras Archi-
Epilcopi Goſtaui, quod contenti funt, quod tem-
pore & loco oportunis conveniant confiliari

horum trium regnorum ad tractandum de utili

tate & falute eorum , Item quod propter fevi-

ciam ipfius ArchiEpilcopi Geſtaui in Sweciam ”

exhibitam & detencionem Dominarum Chrifli-
me & Sigridis in Dacia, nullo modo patiatur
a modo in Svecia dato, quod pollet conuenire

conſiliariis regni, nunquam tunc ſtaret in pace cum
communitate Svecana , Igitur Eledus eft novus
ArchiEpiſcopus pro Eccletia Upfalienfis, Ex Su

dercopia eodem tempore. Item figillate funt
etiam littere pergameniales cum pendentibus

ſigillis omnium Conſiliariorum hujus regni, quod

Frop:er malitiam regis CHRISTIERNI - in-
furrexit & primum Serenisimus Dominus no-
ſter Rex Electus qui Dei adjutorio excluſit eum
& fuos a regno, & propterea quidquid amodo
fecerit in dampnum iplſius regis CHRISTIERNI

vel ejus adherentium , hoc fiat ex confenfu &

affirmatione omnium confiliariorum hujus regni,
Etiam fi quid attemptatum fuerit contra Domi-

mum ArchiEpilcopum Goflazum, Ericum Trolle,

Holin-

Hiinger

KOnb,

I hltem :

år0 1eg

| Domånu;

tus ſien

gata fler

Tegnum
brum ej
[ar lyj
Ånno D0

| bpr

50, ENi
(
l

Verdcring”
Wan
tik
v
Pundh |
P undh |
Pundh

| Pundhy £:

Pundh ()

| Pundh ]

Vundh 4
P0d hu
tud of

I

— —
— =

—
-

—
—

=☛ — — — —

—
—

= 209

Holingerum Karlſon & alios confimiles hoſtes
regni, hoc fit factum omnium confiliariorum ,
faltem antequam fuerint regno & Domino no-
ſtro regi ele&o reconfiliati, &c Item quod fi
Dominus nofter rex ele&us morte preoccupera- /
tus fuerit .a Domino antequam cauffa determi-
nata fuerit inter ArchiEpicopum Goflavum, &
regnum Svecie non cedat in damnum heredi-

tarium ejus, ſed interponantur ſe Domini Con-

ſiliarii hujus regni ad falvandum heredes ejus.
Anno Domini, 1523, eodem tempore, quo
fupra, RT

50. Eſtimatio rerum venalium per Dominos
Conſiliarios Regni, in opido Suderkopen-
ſi | u' . £ å ; . .* Fol. 19-‧

Verderingh uppå alle vttlänfke ' och inlenfke '
> Warur , ifom bleff beuiljatth öffuer heele
riiketh gälle fkulle för thette förenempne
är , Anno 1523. |

PundhTallth » » + « VI öre ortuger
Pundh- tmör s, - - + VI öre ort.
Pundh Talg = - ⸗ XI fkillinger
Pundh falltada geddor - VI öre
Pundh falltgrön ååll - VI öre
Pundh thene åll - » ⸗ V öre , .
Pundh braxun och annan töör fifk » » I mark,
Pund humbble ⸗ All öre ortuger
Pund cſter 2 » - » VI öre ort.

Q | Pund

” -

|

210 ; ov

- Pund fefceh + + + I mark. . Stick
Pund Lax - - -. VI öre ortuger Knaj
Pund Göff — e . VI öre od Sade
Klotfne foetfilch — - = VI öre — Par
Tynna ſtrömming - -⸗ VI mark ortuger Par
Tynna Krampefild — - I mark. » » G öre | Pa
Tynna törſch + = « V mark. Så Par
Een gill Oxe » = - V mark. Par
Een gill Koo = = ii mark, ' Par
Ett gammalt får » » VI ſkrrr. E I
Ett Lamb - ⸗ » » II fkir, Dabb
Een gödd gåff. = . - II fkir. Enfol
Eenn ogöd gåff — - » — III huthe - |Ah
Ett gillt höns - - . Il huithe Aln
Itt. en gill Oxehudh - IX öre örtuger. Aln
Eenn Kohudh - + « V öre ortt. | Sed
Ett bockfkinn - = « 2 öre. . Gån
geethfkinn ; » » - I öre. br
Fårlchinn med vll « ⸗ I öre. ' Ling
Klipt Fårfchinn — » « III huithe Sad
Wargſchin + + „ XH öore CA
Refichin ses &. . V öre
Märdſchin- - + - I mark ortug. C
Vtterfchin = - o+ . VI öre Een
Illerſchin » » I öre. 22
Hermelin - = » » I öre. * Bull
Eloshudt « o+ ⸗ ⸗„ 12 öre ort. Aln
Tierffichin „ „ „ „ 12 6re. Aln
Timber gråfchin . - XIH öre ort. I Alin
Samfangh -. - » I mark ort. s N
Suenfch ſchin « . TI öre ort. ler
- = I mark ört. |

„ Itt. Ec iernn .
Stick-

R

Stickfadell = - + -. IIII mark D:r'
Knapfadell = « + + III mark Dir.
Sadell giord « + ⸗ . III fk:r
Par ftegleder - ⸗ » IIII fk:r
t Par ſtöffler- = - ⸗ I mark or
ön — Par bögler » - » + III öre ort.
Par tvefålade fkoo - . JID öre ort.
Par eenfålade fkoo - ⸗ II fk:r
Pxr ſporrar- ⸗ s - VI fk:ꝛr.
Ett beth = » VI öre ork.
Dubbel grima - » » III fchir
Enfoll grima , + » e II fk:r
Aln waimall . » II ort.
Aln råå lerofftt = » » I öre -
Aln Blagarn e - » I ört.
Seckie welff = - - . I ört.

Gång heftfkoo med 8 ftamper - - II öre.
Bergxfkoor = - - VI huithe
Långgång föm - „ VI peninger.
Stacketgång . - » IIII peninger.
C ſtäl - - & —V örb n _'
C tue bredz ſpich . IIII fk:r, , d
C Bått fpich . VIII hvithe ' N d
Een tynna kåll - . II hvithe MU A

U o€ y C t :> db

M tegell ,. w VI m:k Dall ;
Bullt mönſters lärofft » II mark Orc | &
Aln legifth - - » XII öre ort.
Aln hogenſi - - A IX öre
Alin Berfk + = »- VI öre
Alen foderduch - = ⸗ V öre.
Ittem en god Legedräng fom byggie kan thett
> — hann bryther » - V mark ort. och ingen
d kläde. 02 Dage-

/

Dagekarl med Lyenn - » IIII huithe
Annan Dagekaill - » - I fkl.
Tymmerman = e - IIII hvithe
Lege pige e - - » 2 mk om åhrett
Een arbetzquinna om daghenn II hvithe.
Ingen huffman ſtädis till, vthenn thenn fom
will vnderg.; then condicionem ſom rickfens
ſtadga inneholler.
Ingen flädis till tryfkning vthenn thenn ſom
vill tiena bonden om ſommaren.
Itt. Schepund Kopper for XX m:k ortt.
Itt. ett pund flagen Kopper I mk dio.
Itt. ett Lodt Solff - I mark ört. /
Itt. ingen före Heſter vth , bettre ähnn thl
VI m:k,

— Itt. Till Smeda Löönn , Skreddaris Lönn, Skin-

peres Löön och andre Embetz mäns Lon
epter gamlom fedwenjom.

Itt. en Hoffflagare med fin egen föm IIII hvi-

the för han fkoor en hefth.
Itt. för heſtefoder om natten II huite , Om
| Dygneth III huithe.
Itt. ett rêtt ölbändh - - II iklllmtrer
Itt. I Tynna II fkir. Itt. Jernnfatt I (ill.
Itt. tollfft brader VI fk:r, Itt. M. Näuer
1 m:k. Itt. pund baſt 1 öre. Itt. Lail
törvid hööſt och wåår VI hVithe, theff
emillan IIII huithe.
Hoo ther Malmberg finner thet rikett karm

till förkoffring komma, han och hans barnn

fkall ther fuådan fordeell vdi niyta att han och
the fkole woll beholpne warda,

Tesliches

bi

h

. 4r
R FR

tid '

iv

d

Tesliches och fkall fke, om noger fallt
åådra finnes ther richett till nytto komma kan,
; Hvad nu icke fatt ähr fchall huar Bilkop
? fitt Bifkopsdöme med II vtaff rådett ſättia
epter Lagbokenn en tid om årett.

51 D. GUSTAVI Regis electi ad Oſtgothos
om Wapenſyyn. Fol. 20.
Wij GSTAFF med Gudz nåde vthvald
Sueriges och Göthes Konung helfom eder alle -
off Ellchelige frijborne, frellesmän, fom byg- .

gie och boo uthi Oſtergöthlandh, Tiuſt, Kindh,
och Ydre, kerligen med wår Herra. Kere

wenner wi haffue granneliga med wårth rich-
fens Rådh öffuerwegitt, att för eders alle o-
fchickelighetz fkyldh med harnifk och werijor,
haffuer richett och ij aldeles ftor fkade och
forderff ther vthaff, vttlenfth folck fom på
rickett altijd arge och fegde wele, att thenn
ofkickelighett ſchall affkomma, och bettre re-
gementhe och fkickelle uptages ij rickett , haff-

ue wi med richfens Rådhs rådh , fkickatt Bi-

kop Ha»s ij Linköpingh, Thure Benchtfonn
och Henrick Arlandſonn till at holle wapnfyynn
i thenne Landzende med Eder alle ; eptter
Sveriges lagh om Laghtingzmåndag i Linkö-
pingh , Therföre förmane wi och biude eder
alle att ij till förbenempde Stadh komme , och
eder ther få fkicke medh ' harnyfk och keſth
fom Laghbokenn inneholler få framptt i welle
ninthe ech beholle eder frihett ech frellze
Q 3 ſom

fom Fader och förälder for eder niytijtt och
behollitt haffue , hervttinnan ingen förfummel-
fe tagendes wid wår ogunfih och wrede,
hvar wi kunne wette edertt beſte göre wi all-
tidh gerna, Tett Gud kenne thenn wi eder
alle befalle, ſchriffuidh i Söderköping freda-
genn nefih for fan&e Luce Evangelifte dag
Anno Domini MDXXii Noftro fub fecreto.

52. Ad Dominum Regem ele&um pro Gaa-

mundo ſkriffuare. Fol, 20.

Humili noſtra recommendacione reveren-
ter præmifſa.
Högmechtig Förfte och kere Nådige Herre
wverdes Eder nåde wilia wetta att wi inthet
fynnerligitt förfaritt haffue ſeden wi feneft wWwo-
£e Eder nåde till ordom ij thenne Landzenda,
annett ähn att all menige allmogen her tacker
Ecder Nade therföre , at thet ofkälica köp wor-
do medlath, Och hålle fig gerna ther eptter
på theres fida hvad Köpmennen och få göre
wele Och wore thy tilbörligth att the gode

män länen haffua , Och fynnerliga eders Nâds

Embetsmän wore allmogen behjelpelig till att
niuta thet köp fom Eder Nåde och Richzens
Rådh thett fkickatt haffua, fkreff off ock till i
denne dagh en vår Klerck ij Grenna at han i
Janning förſtätt haffde, att w. Konung CHRI-
STHIERNS fchip ſchule ware kompne till

Marſtzandh, förmoder jag dock att om få ähr —

eller eij, wett eder Nåde yttermehre beſchedh
; aff

och
,

ik -

ed
reda
dug
0,

sud

oE

Jette

= 21

aff the gode männ ther nider haffue län , Yt-

termere kere Nådige Herre, Wi haffue faſt
litid i förläningk och föge till fodring och bå-
de ty eder Nåde gerna i wile vnne olf eder
Nådz fodring i Gullborgz heredh i thenne
refa , om Eder Nåde eij kann mer ombära,
Thenne breffuiſere Gudmundhb pederſon haffuer
off her till troligen tienth fom en god karll

B och ähr fkild vid ofsz med orloff och venfkap, '
hade wi honom nödigtt umborith vthenn thet

hade warith eder Nåde ſynnerligen til wilie,
Bidiom wi gerna att i wele werdas wetta

hanfsz beſta. Ner wi förwette ofz om thenn

deell wi eder Nåde feneft bode ohm, Myn-
theth, thää actom wi oförtöuad haffua wortt

bod vttöffuer eptter then deell wi kunne ååftad- '

komma, werdes Eder Nåde herutynnan och

allt annatt willia wetta wårt beſte thet wi all-

tid gerna förſchylle villiom , thet Gud kenne

thenn eder Nådz fååth och welmåge werdi-

geſth beſcherme till rickzens långlige wellferdh,

Citisſime ex Noor in profeſto Sancdti Martini
Anno &c. MDXXiii.

53. Ad Dominum Regem electum. Fol. 21.

Högmechtige Furſte kere Nådige Herre,

werdes Wwille- withe att fedenn jag ſeneſt fkreff
eder Nåde till, äre kompne till Wadzſten ij
aff the Danfche Herren och haffue ther nu les
gatt till nogenn tidh, och ähn tå att jag in-
thet hauer kunnitt befpöria aff theres werff,
| O4 Dogh

—

216 —

Dogh ähre månge ther mena the äre

att fåå

Blekingh igenn , med daghtingen och fager

ordh, ſom offtte till förrenne fkedtt
theſz ſider att Suenfke män alrig
fotzmon kunne få aff them med Dac

till een

htingen,

ähr ock ſommas mening , att eptter Eder Nå-

loff haffue, ſchole the ware kompne

de haffuer fängith Finlandh igeen, Gud thefs
for nå-

genn befrucktning, att eder Nåde ſchulle nu

haffue theff bettre magtt ſchaffe finn w

illie med

fkåne , och then Landzenda'i thenne winther,

att the kunne betage thet med nogenn vpflag ;
eller nogen annen handell fom ij fommers fkeds

de, ther inthet medfolgde vthenn förhaledes

tiden, om thet ock få nu ſke kunn
theres achtt, ofs' hoppes dock till

himmelriche, att eder Nåde aff han

e eptter
Gudh i

s infkiu-

tellfe och ftyrkie , är nog förtänchtt , att achtte

läglighettenn fom tiden tilläger, eptter thett

att thett ähr ganſche ouiſth ner enn annen
tidh kunne ware fwådan tilfälle Cronona kom-
ma till ſin land igenn, ſom nu kan ware, om
thett eij fördröjes moth wårdaga, Eder Nåde
haffuer myckit folk på fuår koſt och täring
hellft huar the lingie ſchulle liggia på enn ſtadh.
Jag förmoder att the heller ſcholle ware ther
the finge gott byte , Thett kunne Gudh giffua,
att the i then Landzenda ther haffue hulpidt

off ifrå Gullandh , ſchulle Hjelpe eder Nädh
och rikitt ther till igen, med fchip och Fita-
he &; Thenn alzmächtige Gudh werdes giff-

ue Eder Nåde thett rådh ther hon

om ähr

täckeſth

I 34

h
lor

—
— AR

£S
SIS

2 —

u lda täckeſth till eder Nådes och richfens heder och
I h longlig vellferdh Then jag eder Nåde ewinner-
ty l lige befaler altidh gerna görende hvadh eder
till & Nåde kann ware till biftåndh och gode. Ex
Dtingen, Lincopia die Siti Andreæ Apoftoli Anno &c.
1523
C ER '
[Ort;å, 54. Ad Dominum Regem electum GOSTA- |
k VUM Lincopiæ exiſtentem. Fol. 23 verfo.
imed Hlumili mei recommendatione. Högmächti-
fihet, ge Förſte kerefte nådige Herre, iagh fick nu
, ij afftonn för ſanning wette, att eder Nåde
sid > ähr komin til Lineöping, Suå eptter thet, att
iM thet är få när thenn Hillige tidb , fom nu till-
6Ap ſtunder, beder jag eder Nåde ganſche ödmiu-
Gdb kelica och kerliga ville werdes hålle her ner
tlr mig edra Julla högtidh , med the werdige Fä-
millt der , ärlige Herrer, och gode män, fom eder
M Nåde fölgachtige ähre , fchall eder Nåde ger-
e na ſtàâ till budz, all then Dell Gud mig vnntt
KOM och förlänth haffuer, eptter E. N:s egenn
es0M willia , måtte thermedh fölie theff yttermere
1*3?;&5 P. > Gudz heder och eders Nådes förfehyllan, att
tar eder Nåde' bliffue vid Domkyrkionn i fuådana
n lad och werdig högtidh , huar iag eder Nåde eij : .
e thel få vell vntfänga kann fom tilbörligit wore åth
g oförtäncktta, will iag dogh gerna göre thet
hulpid ytterfta iag förmår med eenn god willia , Her-
llffdh innan werdes eder Nåde höre min ödhmiuca
i , och kerliga böön , thett iagh och allt annett
sj gåtth medh Eder Näde gerna will förtiena,
hr ' 0O° 5 thenn
folb * | ö |

218

thenn flund iagh leffuer. Thet Gudh kenne
thenn E. N. ſtâth och Högmechtighett wer-
des befehärma till ſin Gudeligh tienft och
richſens langlica wellferdh. Ex Norn die S:i
tomi Apoſtoli. Anno 23. r

55. Ad Andream Hanſſon Monetarium Arofiens+
; ſem. Fol. 24. ”). | .

Sinceram &c. Mä ij wette fynnerlig gode

wenn, att wi haffue gerna perfonlige warith
till talff med eder for monge ſaker, nu. fifth
ij wore ij Vadzftena , och fingom thet dogh
eij wetta att ij ther wore för ähnn ij wore af-
farne, få må ij wetta , att eptter thet wår
Nådige Herre haffuer vnntt och tillåtitt Sueri-
ges rikes Rådh må haffua theres egett myntt,
tå fåge wi heller, att huad fordell ther kunde
ware på färdhe, ginge genom een infödd
Suenfk mans hender, ähn någenn vtlennings

hellſt eders, thenn wij nogot tillkänne, Görenn

thy well och biuder ofſ till, huadh eder ker
om ähr till ſinnes, Och ehuad heller fom ähr
bidie 'wi eder, att ij wele vnna Rådett huad
deell ij haffue ij redzfchap till mynthett, wele
wi ther tillhielpa, att thett fchall fke eder
fchadelöft eptter eders egin begäre, Och fin-
genn ij thermed monga goda wenner, Ther
ähn ftundom kunne Nyttoge Ware, fkriffuer off
till med thette famma bodh , herom ett rätt
enkadt fuar , huar wi måga off eptter rätta.

Eder

) Recenſ. Celfi Hif, p. 236.

—

l

fder
eder
Citisl
fand

Ö

Pra

der e

heiz

N
bely
Wa
höre
Ware
gållle
blifue
pelio
eden«
INN
ve ,
wel
Vtta
vnd
4 öl
W
Min
Ipid

lenne
nÅ och

die di

Volen⸗

d
warith

l h

Å
vor är
et wät
Suett«
nyntt,
ku
intodd
noings
s0rd
er hef

hud
t
edet
, fine

Ther

t lb
filtda

Edes

!

Eder hermed Gud ' befallende och huad

eder kann ware till goda göre wi altid gerna.

Citisſime ex Lincopia Anno 1524: in craftino
ſancti Henrici. | -

56. Domini Regis ele&i, Fol, 28 v.
GUSTAUUS DEi providencia Sueciæ
Gothorumque eledus Rex.

Præmiſſo noſtro ſincero Fauore. Werdug Fa-
der eptter wi nu achtte i the hillige trefoldig-
hetz nampn tage thenn refe före till gullandh
förſte öpitt watlin , fom richſens Rädh och
beſynnerligen eder tychtte ware Rådh her vdi
Wadzftena , få förſtàͤ i well, ellffue, att thett
hörer myken hiellp och peninger till, och will
ware off ganſche tunght att löna follkitt fom -
thertill behöffues , med mindre i och andre fom
gåffue rådett ath then refa fchulle förtages ,

bliffuer off ther utinnan bijſtändige och behiel-

pelige , både med eder Suena, och få med
eders hiellp vdi föllffuer och peninger, till
Knecktte löön , &c. Withe ij och well fjellff-

ue , att ij och Lincopingz Biſkopsſäthe få

well fom wi, nythe ther ſtor fördeell och gang

vttaff Om Gud föger thett landett Kommer

vnder riket igenn, Therföre ähr tilbörligit att

iij öffuer alle andre bekàâſta thet mäſte, få förlåthe

wi off thervppå , att ij olf ther till 4ckicke ått
minfte C gode Karle edre tjenere med tellerör,
fpidzer och hillebårder , eller fuinfpetz , och ther
till 2 eller 300 lödig mk föllff aff Bilkopss -
: _ ”MUD bordett

j
R
I

99290

bordett till löna Kneckterne med, ihn dogh
thett en ringa ting framflår till en hd ane hoop,
Wore Well ichtt att ij på Bszpifuenns wegne
bekoftadenn like mott off, förthy ij withenn
eder få ſtortt gangh ther aſt, ſom wi, och till
euentyrs mer , hwadh wi och Kronen wenthe
off theraff, thett måtte wi ther ftrax bliffua
låthe till att förſuare landett medh, ther i icke
behöffue en pening påkofte, huar ij thet för-
fee , att i icke ther fuå trolige tillhiellpe , fom
eder aff rätte bör att göra , om tå fidenn bliff-
uer ſchickett, att thenn fordeell och gang icke
niutendes bliffuer, then edre förfädre på Gul-

land niutitt haffue, ſchule ij ther eder ſiellffue

föreſchylla, och ingenn annenn, Ther for
wvarne wij eder ther vtinnan, Och ſom wi
låthe giffue eder tillkenne her vdi Wadzſtena
i jwles, om the Kyrkier vdi edert ſtichtt, fom
icke thenn föllffbiellp på nytt giorde, ſom vdi
the annen ſticktt fkiedd ä ähr, att thett ähn nu

fke måtte ; förmode wi att ij thet icke förſym-

madt haffue , och hoppes off att ner thet för-
giues , att thet komma fchall till Gullenſke
refena, att ther inthet motſtând ſche fchall
vthenn thet ther aff arghet eller fortecktte
ſtycker ſcher, Wi haffde gerne waritt eder her
till orda for thc for:de pd*wchtter ſchull, och
för mynthett fchyld thet her vdi ſtergöth-
landh fätties ſchulle, Ock få, att wette edertt
räidh till the framfättninger ; wi inför legatenn
läthe göre her i Wadzitena och anner flere
ärender, effter thett icke fche kunde ſee wi

” gerna

„

gerné
Sönd
ve C
med

tte

mvc

Keer

her i
hen
ther
wWill
nne
lin F
att I
Fade
Willi
de a
Iter

v

och

TAnne
! »'ali'v

tem
h til
enihe
bliffna

tcke '

"

; för
fom
blif
1cke
Gb

allt
ee

r dar

n I
ena
fom
vdl
M
öe

th6
i
fe
v

—

gerna att ij komme vp till off ij Vplandh vid
Söndagen Oculi, Eller och å minfta att ij giff-
ue ofz thå ther god fuar på alle the ftycker
med edertt bodh , och breff, ther wi ofz eptter
rätte mäge, her med Eder Gud befalendes,
Ex oppido noſtro Wadzftenenfi feria V:a poft
invocavit Anno &c MDXXIIII. Noſtro fub
Secreto,

In Vitulo,

Itt. haffuer enn Pige Laffe Perfoms dotter
her i Wadzſtena låthitt off hemlige förſtàâ, att
henne faller ingenn willie till att ziffue ſig
ther inn 3 Cloſtrett, Endogh hennes Fader
will henne Endelige haffue ther till, att honn

anners icke tör bekend wara öpenbarlige for

ſin Faders ſchull, wile wi att eptter få ähr,
att i icke wige henne ther inn, efftter hennes

Fagders begäre eller wenners, huar ij thett göre

willien , tyckes off thet olchäll ware, och bor-
de aff ofz och huar god man ftraffat varda,
Iterum valete. ' | '

57. Ad Dominum eledum GUSTAUUM ,
cum Domino ArchiDiacono IX Martii.
Fol. 29. V. | |

Humili mei recommendacione , Cum omni
reuerentia & honore præmislis. Högmechtig
Förlte kere nådige Herre, Jag haffuer förflått :
aff thett Eders Högmächtighetz breft iag nu

leneſth fick i thenne daga, att eder Nåde '

+ — achtter

₰

AAa2 —

achtter i the hilge trefoldighetz nampn före-
tage thenn gullendzfka refa i thenne waåår, till
huilckett thenn alzmechtige euige Gud werdes
att giffua eder Nåde lyckann eptter eder Nå-
des begärenn , Huad deell i mine förmåge kan
ware och iag eder Nåde ther till hiellppa
kan , (will jagh thet gerna göre aff een god
willia) *) med mitt folck och annat, om än

Gullandh alldrig haffde legatt till thette ſticktt.

will iag dogh medh en god willie, att rikett
och feglafenn måtte komma till fin gamle fri-
het , huilkett allrig fker medenn Gullandh ähr
i fiende hender, fom få ligger ofz her för
dörennn , Kyrkion haffuer ther neppeligen en
bonde på landett , vthenn lyder allt Kronona
till, Och thy ähr hennes ränte mykitt mindre
både i tionde och annett , ähn eder Nåde in-
giffuit ähr aff någre them ther föge fanning
wetta, Jag haffuer allrig niytitt gullandh fe-

denn iag her till kom en fkilling till gode,

huad thet haffuer varitt i dag eller vthenn
dagh, vthenn giorde ther på ftor koft och tä-
ring , ſiſt iag ther war mig till fkada, Och
wågede ther om både liff och wellferdh, att

eij ſchulle richfens rett i andelige måtte till

landett förerages , fom i werldzflige måtto, för
min förfummelfe , Gud gåffue att then Séöfris
wile giffue fig till någen faſt handell med eder
Nåde, Och om ther till komme , bewife ſig
eder fuå hullelica, fom han fina förme:na He-
ra giortt haffuer , Törfite, man eij flå thenn
2) Svår Öfverlkrifvir,

döt
millt
för

och

k

eij
före
ahn
Nide
nOge
tie I

F0

well
tdd
g
Dat
vpp:
liija

tt

äln
men
bar

ime

bel

bre

| däg

hp
Of
hån
w

D före.

wåår,til!

| Walks
åge n
hiellppt

ten god -

om n
a förcktty
t tikett
nle frr
dh ädr
het 10r
ligen en
Kronona
mnindre
ide in⸗

anning —

dh ke⸗
gOdC j
vihend
och tår
y OCh
dh l
all 6f”
ig, lt
jgffrm
gd edet
ie 1
n H

ghend

j

dör vp fom opm ſtode, ähn dock ganiche
mifligitt ähr fig på nogenn Daktingen förlàthe,
för thett nu i fenefth i Jöneköpingh ſkedde,
och fedenn fix fkiett ware i Blekung, Jag haff-

de gerna kommitt till eder Nåde, haffde mig

eij företagitt min kranckdom och thet ondt
före, Ty iag kann ingenitädz länger komma

ähn flädenn till ſäger, och beder iag thy eder
Naäde ödmiukeliga thett mig eij wendes till

nogenn ogönſth, thenn iag aff eder nåde all-
rig haffuer achtett förſchylla, thenn ſtundh
jag må leffua &c, Så werdes eder Nåde willie

wetha iagh gaff mig inn till Jöneköpingh, och

rådde Herr Beresd göre thet famme , fedenn
iag fick videre eder Nädes breff, att the
Danfche/ eij fchule komme för wår orfäckte
vppå thenne fida , att the Danfche eij fchule
fäija , ner thet i framtiden komme till tallfz ,
att wi eij heller haffde beföktt thett möthe
ähn the , Och gjordc ther med hos rådet och

menighetenn wår urfäcktt och anner ſtädz

blandt allmogenn thett befte jag kunne fframt
mere &c. Om then hielp aff Kyrkione eder
Nåde omrörer , haffde iag eij fuå god tilfälle
bekommitt fom ſiden, iag fick eder Nådes
breff om thenne gullendſke refa , fuå att ner

» jag får eder Nådes opne breff till almogenn ,
hoppes Jagh honom bekomma helfth her ij)

Ktaergöthlandh till thenn eder Nådes refa bx— i
ſtändh, ee huru nedre ij landett kan ware ,
will jag dock gerna göre her innan thet yttex-
te Jag kann lämpatt , att eder Nåde eller iag

eij

L S

eij få thetföte nögen ömlige almoqe the nu
ähre ganfche: ficllfi(qn nogett med handle, ſom

thenne breifuiffere Her Werner år Ärtkedägne

eder yttermere vnderuiſe kan och alle andre
mine läglighetter, Eders Nådes Högmächtig-
hetz fått och vellmoge werdes then alzmech-

tige Gud förökie och befchärma till richzens .

och all thefz inbyggiere longlige welfärdh.
Huar iag kann ware eder Nåde till bijſtândh

och wilia gör jagh alltid gerna &c, Ex Lin-

copia Anno Domini 1524. Viii menſis Martii,
folito noſtro fub figillo. j

(Fortſättning i näfta Del.)

G

III.

Utdt

.
Ier
pet h
der K
haltver
Degårer

tlkenn,

M R_'

harne

betala

H
Bi
L

< v., c»” — —

= — a = —

III.

Utdrag ur Kongl. Secr. Sven Elalen.

mårkeliga handlingar ifrån år 15 5
til ar 1570 Ö

Konung JOHANS Handlingar.
Annus I 568.

October.

Konung JOHAN fkrifver och kungör fin
Syſter MarGrcfvinnan, huru Gud hafver hul-
pet honom til Regementet, kallandes fin Bro-
der Konung ERIC en vea:v:mnw then ther
haffver miſt ſitt naturliga fkääl och förnuft och
begärer af honom , med knäfallande , nåder,

Uti denna fkrifvelfe varder vidlöfteligen
tilkenna gifvit ordſakerne til Kriget, få och hu-

ru K. JHAN är blefven K. ERIC mächtig.

Velam de Vijk lefvererar in K. ERICS
harnefk och munition , dem K, JOHAN aon
betalars ' '

*) Deſſa Handlingar finnas in extenſo bland Collectanea
Hiſtorica, fom utgöra XVII Tomen af Link,
Bibl. Handfkrifter in Foho, Se Del. I, ſ. 15-af
Link. Bibl. Handl. Författaren tjänte i GUSTAF I
och alla Sônernas tid i Canzliet, och äger et
grundadt vitsord om o ürcdlighe t och noggranket,

2c Kongl. Bibl. Handl. Del. I, £ 14

225 ——

—„

Herr Clas Flemming til Svedia Riddare,
Amiral, och Guflaf Baner til Djursholm Hof-
marlkalk ſänder ti⸗ - Heruig CARL Capxta in-

ſtructionis.

1:0 At Hertig CARL ville underſkrifva

Riksdagsbeſlutet.

2:0 Göra ett byte med K. ]OHAN [åle=

ledes at H. F. N:de ville uplåta K. JOHAN
Strängnäs Stad med efterfkrefne [ochnar i Åkers
härad, fom är Wangborg , Fougdöö , Helgar-
023 Stlefrna.s och Hamde Item : Tönnelsöö

Gäird med öffre och yttre Selöö , Afpöön och

Torfsön Socknar : För Läckö Slott och Enkö-
pings Stad med efterlkrefne- Härader i Läckö

Lähn, Kollen, Kinna och Wifta Härade item

Ubby, Björſäters, Lemſtad och Ambne Hä-
rads Sochnar i Wasbo,

K. JOHAN gifver i fin iknfvclfe til Her«
tig CARL tilkenna det Herr Åke Bengtsſon
fy*nnpmwen hafver fig förplichtat hos K. ERIC
mer än andra ; ſom är til at ſe af en ikrlfvelfe,
fom låg uti K. ERICS fkrijn. 25

K. ]OHAN råder Hertig CARL , det han
icke fkal bruka i fin tjenſt miſstänckta perſo-

ner, ſom hafva tjent Konung ERIGC ſerdeles

Gisde N :ei:fm

R Kommq JOHAN gifver H, CARL Wals-
bo Härad i vederlag lör Snefringe Härad.
Konung

0r

|

— 222

Konung TOHAN förmäler i ſin fkrifvelfe

til Ståthållaren i Stock holm , at thet ligger ftor
macht uppäâ, att den fogelen (Konung ERIC)
måtte hållas i aga och i Buur, och icke haf-

va ſitt fielfsvåld.

K. ERIC Kallar Herr THhari cla, ns
Huſtru, Huſtro Elin.

Herr Pontus De la Gerdie, Anders Måns-

. fa”a och Anders Målare förſände til Upfala
at beſtälla om K. JOHANS Cröningshögtid.

Annus I 569.

Konung JOIIAN fordrar af Fru Kirs
Zin Herr Clas Chriftersfoss den Guldkäd, fom
K. ERIC hade gitvit hennes man.

Förräderi emot K. JOHAN,, at ſorhicl.

Pa K. ERIC til Regementet igen.
K. JOHAN råder Hmt&g CARL , at han

icke tager uti ſin tienſt the miſstänckta perſo-

der och färdeles Gifsle Nieliſon ut fupra I 563

| d. 29 Martii.

Unge Facob Bagge mülstänckt för förrä-
deri. Item Nils Periſon på Holm Söderlöhins⸗
Peder Larsſon.

Herr & a;'?zgf Baner flagen til Riddare på

K. JOHANS Cröning: Tituleras Edle och

ſtränge Riddare, Sendebud til Hertig CARL.

P 2 Tor.

228 C be———!

Torkill Jönsfon Kallas förrädare och ord-
fakerna dertil: I:o at han hafver haft förrä-
deligt tal om Konung JOHAN. 2:0 at han
hafver varit i råd med K. ERICS förrädelige
Parti.

£e9

K. JOHAN mifshagar det Herr Oluß
Guſtafsſon burit hand på K. ERIC uti hans
fängelfe och annorledes fig emot honom för-
hällit, än ſom det borde fkje emot fådane
fångne Höga Perfoner, |

Hertig CARL kommer tilbaka ifrån det

- Skånfka tåget, uppå hvilken refa mäftadelen af
Skäne är fköflat och afbränt vordet. Vide qvæ
acta funt eo tempore,

Hlertig CARL bränner några Städer, med

det famma utaf Söllesborgh, Ahus, Väå och

Yftad.

Herr Oluf Göflafsfon inmant uti Stock-
holm för det han få otilbörligen och oförnuf-

teligen uti all befallning förhölt fig emor K.

ERIC, blifver förlosfad utaf fin beſtrickning:
hafver intagit alla kläderna ifrån Konung ERIC,

Fra Ebba Herr Måns Brunmesfons Dotter,
och Herr Steen Ericiſens HusFru vardt förä⸗-
rat med Grefva namn uti K. JOHANS Crö-
ning och förlänas med Rasborgs Slott til Grefs
veligt uppehälle, och thertil Tolf Tuſend mark. -

A:0

ned
och

ock
m

eå
:

I

j
0

cb
[ko

Ai:o 1569. Januar. -

. D. II. Konung JOHAN läter fordra af
S. Herr Clas C Chriſterſon: Enkia nâgra Clenodier
och i ijsz*rhet en Guldkied, fom K. ERIC
hennes man gifvit hade,

R Febr.

10. Herr Hari Biòri ſon förſändes til Kos
nung SIGISMUNDUM AUGUSTUM, med
_?omma Moler uti Legations vis,

Wilhelm de V yk hafver. lefvererat har-

nefk i K. ERICS tid och för them ingen be-

talning bekommit, bekommer then nu uti Kkop-
parplåtar.

M art.

. Herr Lars Flsmmmg och" Gäfiaf Baner
Hol - Marfkalken fendes i Sendebuds vis til -
Hertogh CARL.: bemälte Gſtaf Baner Kallas
intet Riddare på then tiden.

Summa Legationis at K. . TOHAN vine
byta ſig til af Hertig CARL Strängnäs Stad

med Fougdöön , "lynnes:oa, åfpoou och Seh
£amt Torsſen.

12 Allmennelige Bönedagar antbellc för

Hertig MAGNO til Of%eroothland

19. Herr A Bingitſin h hafver ſig ſyn-
P 3 ner⸗

nerligen förplichtat til KF. ERICS tienſt och är

funnen hans obligation a par& uti K. ERICS
KKrin. ;

Åpril

. Könung JOHAN Ueritver Jarol Thua

resfba tzl det han ingen fkal tilſtädja at kom-
ma in på Vadſtena och Stekeborg, med min-
dre the hafva H. K. M:ts Bref med :» egen
hand underfkrifvit.

18. K. JTOHIAN be efall. er Herr Gabriel

HPer

Cbripersſon at förfända ifràn Räfle til Sverige
thet baſte Kenſkt vin ſom der kunde bekom-
ANAS,

R

Juli.

ren pa Stoekholm, at the hafva grann ackt

på K. ERIC, det han intet t undkommer , utan

at den Fogelen måtte hällas i aga, och icke
— halva fitt eg,zt åeåfsvald

0 Aug.
21. Konung JOIIAN (rikver ernig

Ccan?e til om det Törrideri, fom K. ERICS

parti hade anſtällt at förlosſa K. ERIC och
förrafka Stockholms Slött : begärer, at H. F.

N:de ville taga ſig til vara för G Giuſte Nieli ſon

Och Aere K. ERIGS tjenare.
Aug.

är

N

= -

i.

— 93r

lå

. Aug.
Unge Jacob Bagge mifstänkes af K. JO-

HAN at Vara l ſamma förräderi.

Octob.
K. JOHAN låter fig mifshaga, det

| 17-
Herr 69 Göftafsfos hatver burit hug gg pa

K. E Rlc.
Novemb.
8. K. IOIHIAN tackar H. F. N. Herig —
CARL för det H. F. N; de hade afbrändt nä-
ſtan hela Skåne.

23. K. JOHAN lor ſig miishaga det

fom Här Oluff Gſtafsſon hafver bedrivit på :
K. ERIC, färdeles- at han hafver tagit Honom
Hans kläder ifrån , doch gifver K. JOHAN
honom lös , at han ſkall komma til Ugret.

| Decemb, ER
9, K. JOHAN befaller Ståthållaren på
Stockholm at taga af daga thet förrädeliga K.
ERICS . Parti och med them proccdera efter

föregången dom.

Anno 1570. Januar.

2. Pohlenfke Sendebud komma til K. [O-
HAN uti Söderköping, ledſagade af ducf

Larsſon och Sven Nielsfon.

. K. JOHAN : förbiuder ået Hertfg
MAGNUS til Saxen icke fkall inſtäd jas på -
Slottet i i Stockholm , för än H, K. Mit kommer
° 4 Gell

ſielf dit, efter at han hade öfverfallit vackten,
flagit några ihiäl med egen hand , befallandes,
at där fådant fkedt vore, at man honom med
vackt förvara fkulle.

25. K. JOHAN klagar i fin fkrifyelfe til
Hertig CARL , at ganſka få utaf Adel til vahls
äro, ſom förſtàndige äro och man biåde til

råd och hielp bruka kan; exempli gratia Niels

Ryeingh låg hemma fåfäng.

25. K. JOHAN. efterlåter fin Syi;*rei'Grefå |

vinnan af OfliFrisland fitt moderliga arf,
Som äro

I penningar „»ẽð — 3000 Daler.
Gullerona - -
Något Foderverk - -
3 Auguſti.

I3. Herr Thure Bielke til Saleſtad Ridda-

xe, begärer jern och koppar til Finland, til
Abo, at defto bättre förvara X. ERIC. —

. September, T
K. JOHAN befkyller Hertig MAGNUS,
det hans Tjenare bruka våld på underfåtarna,
hotar honom, at få framt han dermed icke af-
ſtàr fkal han gå fitt lähn qvitt, och der ofvan
uppå blifva tilbörligen tiltalter och hans tiena-
ve ſtraffade. R

före
| lita

— —
—
— =– - CM

—

den
kd

fallt

Viken,
Rn
Onon ted

ver Grels
arl,

00 Då]t?fo

;
NUS
fätarna,
ie ad
; £va
; ed

k

— 233

15. Hertig MAGNIIS af Saxen endikyl-
ler ſina tienare, at the hafva rätt gjordt, at the
hafva plundrat Lindls männen-i Haga » med und.
ſägelſe at där han icke varit få när, hade
han fkolat dem förlvara. K. JOHAN fvarar
hårdeligen häruppå med hot och undfåäjeller. — ..

Anno 1571.
Januarius.

1. Hertig M As GNI Broder Hertig FRANTS
den yngre kommer hit in i Riket Sch blifver

ledſagad til fin Broder efter K. Jondhs be⸗

kainns

. Dyr tid 1i Sverige på fnannemal der-
öre handlas med Velam de Vijk at han ſkal
lâta göra tilförning.

.

Julii.

19. K. JOHAN fkrifver Herr Clm Flew.
ming til det han fkulle fordra K. ERIC ifran
Abo til Caſtelholm eller Stäkeborg efter thet
beflut fom Iklett var med Rikſens Rad uti Oplala-

]

Augu ti.

s. K. JOHAN fkrifver Herr Clas Flem-
ming til om K. ERICS fäkrare förvaring och

är fvar vppå the bref, fom Herr Clas hafver

för detta ſkrifvit K. JOHAN til.

Sept.
77 K. JOHAN fkrifver til N:l: Per;fan-
P 5 TR på

034

på Holma, det han ikaå göra fin enſkyllan hos
Krigsfolket om det ſom är utfpridt om K.
ERICS förlolsning. | *

October .

>S 7 . Mänge beſväringspuncter emot K. JO-
IIAN updicktade af de förlupne Smålands
Knecktar i Sönnerbo , Osbo och Välsbo.

16. Beflutas i Calmar af K. JOHAN,

Hemo— CARL och Rikfens Råd, det K. ERIC
ikal åS man Caſte elho lm til bupohohn. ;

Nov emb.

. KkK. JOHAN förmäler i fin Ekmfveife til
H. PF. Nide Hertig CARL , det I 10d Sölf-
— veér vid Salebärget oltade en flagen daler,

, Velam de Vijk underſtâr fig under

; Hertlfr CARL.S namn , at drifva växleri uti
Biket⸗ deröfver K. JOHAN fig befvärar.

I8. K. JOHAN förbiuder igenom fſkrifvel-
fe til Stäthållaren på Stockholm, ſàlom ock
några mandater , at the icke fkola tilſtädia H.
F, N:des Hertig CARLS vexleri i Riket.

19. K. JOHAN ikrifver ALbedrH&n 1
Vaſlena Kloſter tih om the Bref, ſom lyda på det
bulet i Rom, ſom lydde til 'Vai%ena Klofter,

Sept.

Laſſe Toprider tillkrifves at hancdla med
menig ge man i Sevede och Asboland om en
kolghirc, | | Octob,

20
ta med /
teed fon
Wert em

H
den till
Öfverlla
antal Ryt
iolk, utan
Pef
lies i F

6, k
M
förlkaffa
Kocktar
Var 'n:m
luna
Vara p;

kämn,

| 233
nkylanbog — ; > > Odtober. :
jridt Om ; 22. Herr Goflaf Baner tillkrifves at tra&e- |
ra med Ryſſen, dock icke göra nägon häne.

fred, fom Herr Hans Börjesſon gjort hade;
tvert emot Konungens befallnig,

an. Hertig CHRISTOPHER Margraff af Ba-
i, - den tilbiuder fig at blitva K. JOHANS: Fält-
AN Ofverſte och draga igenom Prydzen med et
kra antal Ryttare in i Rysfens land, fåledes, at han — =
if*'»m(" ock villacke allenaſt underhålla famma Krigs-
m, folk, utan ock fätta hela fit Förſtendöme i pant.
Peſtilentien grailerar i Abo och annor-⸗
ve 0 ſtädes i Finland. N
RL Si N ; Novemh,
oR a 6. E. JOHAN vil continuera Kriget e
ly under mot Ryffen; för efterföljande orfaker. T
?—fkn : At Margrefven af Baden hafver lofvat
Varat, förfkaffa honom et antal både Ryttare och
g Vrlwrer. Knektar, blifva elf Fähk Ofverſte för them, haf-
alom Ock ver bandlat med Herr Pestas om en ftåtelig
äda H fumma penningar och några 1000 Bafkonier,
n ſom kunna brukas där, och det Finfka Folket —

vara på Befäftningarna, x
f Hafver bekommit förtröſtningar af några
, fleh främmande Kjöpmän om förfträckning, '

Anno 1572.

j da mgd - S Januar. | B
j om eå 16. K. JOHAN befaller Herr Géſtaf Baner
(iob S at
- .

E '_:”*...c—'.w;::."-*".:&,*' ä

at låta föra fram til Storfurſten det harda
tackfäjellebrefvet, få framt han hade haft nà-
gon framgång emot honom eljeſt icke.
Och kallar K. JOHAN Storförſtens bref
et lögnacktigt bref, fom then högfärdige , oför-

nuftige Böffelen och Tyrannen Storförſten ha-

de fkrifvit.
' . Febrilar.
6. Den Margrefviſka undfättniggshandel
går tilbaka.
K. JOHAN bekommer god förtröftning
utaf Hertigen om hjelp och undfättning,
K. JOHAN befaller Herr Göflaf Baner

at han fkal låta gâ ut ryckte, at K. ERIC var

döder och at Konungen i Pohlen och the
Danſke vela hjelpa K. JOHAN emot Ryflen,
at folket mätte blifva thefs frimodigare.
Martii.
12. Bilkop Påvel och Maehias Sehubert
komma utur Ryfsland med högfärdiga och o-

förnuftiga fkrifvelfer, af hvilka K. JOHAN :

fender H. F. Nide Copier til, med begäran,
at fedan H. F. N:de hade läfit them, ville
them förbränna. ' R '

24. Uti en fedel til Hertig CARL. Pe-
der Oxe Konungens i Danmark Hefmäſtare be-
gärer af Herr Nils Gylenflierna och Herr Ho-
genſkild at then Compromiſs-handel om 3 Cro-
nor

g0r mått
farier H

Det bev

16
Rylen
1s Oc
kan var

k,
tyckte ,
ika
Akie.
Chrifer

I
velle |

han vil
g och
2000 I
i0r 10

na

M

—
— L
—

—

il, d
til, d
Em#
daler
kör i

had

at tå
halh p
& NAL Idr

vi vp

lkens brel
ſ2*
” V?
S
orken ha-

;;shandel

j .-',Än ;
Wg.

bt ba -

MC va
och tåe

Ohuberd

()Ph a

JO”W

'f;] 33,
p ane

L r
ie le.
g Hr
J0'
| (
soc

SEE LE

nor mitte af Danfke och Svenſke Commiſſa-

farier :förhandlas, och icke af främmande:
Det bevihr K. JOHAN.
April.

16. K. JOHAN vill fullfölja Kmo'et emot
Ryſſen ehuru olikt och omöjeligit thet Kan fy-

nas och oanfeendes hvad mangel ſom hälſt

kan vara på färde.

K. JOHAN läter icke deſtomindre gå ut
ryckte , det han vil fända fina Sendebud til

Ryſſen at tra&tera , i fynnerhet Grefve Peder ,

Arkie- Bilkopen Lars 1 Uplala , Herr Gabriel
Chriflersfon > Herr Bengt Gwe.

Julius.

12. K. JOHAN bekommer bref och fkrif-
velle ifrän fin Svåger Konungen i Pohlen, det
han vil vara i förbund med honom: Tilbjuder
ſig och Koikovitz at tjena Sveriges Krona til
godo med nâàgra tufend man: Det ſiſta utflår
K. JOHAN; efter Herr Kotkovitz begärer

för folket alt för hög befoldning,
18. K. JOHAN (krifver Hertig CARL.

| til, det Aunders Lorich afver Kkrifvit honom

til, det en välförfaren Krigs Ofverſte benämd
Ernſt Veijer fkall hafva tilbudit ſig at vela för-
ſträcka honom 300000 dal. på I5 eller 16

dalers intrelle och vil K. JOHAN deremot

för intrefle inrymma honom några hus 1 Lif-
land til underpant.

Anno |

N
R

lulserna

Anno 1 572. lanuar. en
4. Peftilentien grafferar i Stockholm. d hd
. K. JOHAN förmäler om det tal, fom

en hop i Upland hade utfpridt om K. ERICS
törloſsning 2 begärer at H, F. Nide icke ville l

ofätta någon til befallningsman fom unte K. | ika
ERIC godt , lâſom ock H. F, N:des tåd och | ik
betänkande, huru man fkulle taga faken före fråmnnn
emot K. ERIC , efter han icke förmodar ſig | gefllj
något roligit Regemente medan K. ERIC lefver.
Febrüuar O,
21. Herr Eric Gyllenflierna beſalles at be- 1
gilva ſig til Gripsholm och ackta på K. ERIC. h
II
R 22. Herr Zoban Bjelke är altid uti the n
förra åren kallader frände af K., JOHAN, “
mm.en nu intet, fedan K. JOHAN hade nägra g
& : varit vid Regementet. l n
; n ei
Martii. I
Hertzg MAGNUS til Öftergötland - |
bthEr nagot bettre. å
| 25. Handelen om tre Cronor blifver up-
fkuten tör efter the Danfkes , och fedan ef- | frter
ter K. JOHANS begäran, medoi
28. Städerne 1i Sverige utrufta fkepp på VOW
theras egen bekoſtnad. a
| Orlak
| ; 20. .K. OiàN Krifver Herr Em' Gyl— d b
| | lenflierna 3

! e e k.

es rd
faken
nodar

Lw 4

C lc VCE.

falles ät be

tk ERIG, -

d utt the

IOHÅN,
ue någrå

fedan er

kepp D?

gd BIBIB—EUE.ßj—,je 339

unſicynl, Chriftopher Torflensfon ; Peder Rzéamg
och Fredric « » = - » » til at the alfvarligen
fe fig före uti K. ERICS förvaring.

Maji.

. Borgmäſtare och Råd i Städerne be—
falles at fättia fyra eller fex af the förnembſte
1 fläderna , fom fättia et lideligit köp på alla
främmande varor, ſä at en tunna öhl icke hö-
gre ſäljes än 20 eller 24 mark Ortoger.

1Io. K. JOHANS Mandat om Jachte på
Öland.

Adelen där han tredje reſan blifver befla-
gen hafva fkutit therſamm å"kif.s djur , ſkal
miſta fina iordegods ; men en annan olrälle

man- hatver förvärkat 1 ifvet.
Ingen må hafva där någon hund ; liten

eller ſtor , med mindre han är ſtympad på et

ben efter gambla feder.
Ingen fkjute någon fogel på Cronones ägor.

h*v'aå Ölandsboerne behöfva til vedehug-

get , det fkola de förfkaffa ſig af Sidlandet.
15. Herr Erie Oyllenſtierna och hans Con-

forter i”mn;e, förkorta K. ERICS lif efter theras

medgifne Fullmagt, få framt na_wun förfambling

vore på färde , iwn honom ville förlotfa., eller

taga honom med mackt derut, K. JOHIAN

161 rſäkrar them för alt eftertal.
15. Herr Clas Flemming bekommer be.

1

fallning , at ackta på K. ERIC och procedera
med

M

med honom på famma fätt, om någorj fkulle

vilja K. ERIC förloffa.
30. Mordbrännare äro ordfaken , at hås.
gre Städer i Riket upbrännas. famt med Upla-
1a Domkyrkia.

t

, Junius. |
Mandat emot mordbrännare och ſkogs-

zlren. ſom hade acktat at förloſſa K. ERIC.

1'7. Upfala Slott, fom var upbränt, be-
falles at byggias och repareras igenom Bym—
mäſtaren PFranſiſenm Parr.

24. M:r Anders Barberare : fkrifves efter
at Vara där tilſtädes efter Konungens befall-
ning at förkorta K. ERICS lif,

Juli lus.

. K. JOHAN rädes för det främmande
Krigsfolket , fom här i Riket förvänta efter
theras betalning , at the icke måtte taga fig e-
medlertid något oråd före, och förthenſkuld
befaller S Stàthällaren at hafva fakerne i god ackt.

Skola ingen inlåta uppå befäftningarna

utan K onungens bref och bevis.

. Hertigens af Saxen yngſte Son af-
blifver begrafven i Uplala.

Auguſti.
9. K. JOHAN fälier et Skepp. d Rå Kop-

ſom nach,

par för 10 llagne Daler.

Contra&

—

Cont
och Mr
konfen,
Mis
Herr Du
gilvas ve
Galn
Ingen
h&ff (WC

IM

| fmåu**a

lagen ui
df*mom l
'lars:zz ger

“
lörderfvad

10 E

——
- 2 A

Ö

Confra& uprättat emellan K. JOHAN
och M:r Gilius Pacqvet belangandes mesſings-
konſten.

Mäsſings-värkſlad uprättad 1 Vällinge;
Herr Dioniß z barn och Henric Arvidiſo fkall
gifvas vederlag annorſtädes.

Galmei 1 Sverige.
Ingen koppar ſkall föras af leet utan

här förarbetas,

19. M andat och förbuch, at ingen fkall

fördriſta ſig at fälla något Svedjeland i 1 Bergs-

lagen uti Beſynner lige Sochner, tom äro He-
demora, Husby, Schedvij, Tuna, Gaggneff,
Tärsânger „Kopparbärget; Vijka och överdho. ;

206 Hem Knut szt:/m förbiſtrad och

förderfvad mycken dryck.

Septemb.

. Et Skeppund koppar gäller 18 daler- SE
I Tunna Smör » e - 8 dilr.

12. Herr -Hans Kyle blifver befallat, at
föra K. ERIC itrån Gripsholm til Veſteràâs.

16. Herr Gabriel Chrifersfen befalles at
beſtälla om K. ERICS förvaring och beled-
ſagande ifrän Gripsholm til Veſterãs.
Sammaledes til Chrißer Gabrieliſon.

20. Mandat om accis på alla främmande
drycker.

-

Dar SO ten

t

tem på 1n1andike drycker, fom aro M]Od
Kersdranck och Öl | _

. Ordmngen
For I åhm Vl_]"l evad flågs det då
ar . . 2 ſlagne daler.
g For var tunna M_]Od eller Kersdrank
e - 1 flagen dilr.

c '_I Fat Prysfinfr „ 1I71 fll. dur,
I Tunna tyſkt ol or v & Dito.
1 T: a Svenſkt öl - I Orth. af I flag. d:lr,

Pa alt detta fkola Borgmäſtare och Råd fät-

å tia et Vlit köp och hafva därmed et noga inleende.

An. 1573. Januar.
5. Grefve Peder beſkylles at hafva brutit

tegel vid Alvaſtra Klofter och det laͤtit föra

til Vil lingsborg.

15. K. JOHAN befaller Arkie- Bilkopen z

at hafva ackt på de ſtenhuſen både omkring
' Kyrkiogården i Upfala och andra fom Kyrkones
Tjenare innehaft hafva, få at the af Profetfori-

bus och bemälte Kyrkones tjenare blitva be-

lutne och bebygda.

April.

„. K. JOHAN fkrifver Fru Aana på Å
kerö t11 at Vijk måtte inrymmas til K. ERICS
fängelfe och förvaring.
21. K. JOHAN ſkrifver Grefve Peder
til

lu

Och

| ui

er|

=

-

nÅ

HY )

243

til om det olofliga Giftermål , fom Herr Erie V
Guflafsfor hade ſig företagit med Fröken AMa-

lin, lerdeles at ther? ingen Iycko fkall följa med,

Junius.

21. Chriſter Gabrieliſon Hofjuncker för«
ordnas at ackta på K. ERIC.

26. K. JOFIAN befvärar ſig faft ofver
Hertig CARL, det H. F. N: de ”hafver för-
trutit, det Konungen hafver titulerat H. F. N:de
Arf-Furſte til (ict Konungarike , och biuder
til det med några fkäl at förlvara, '
| Julius.
Peder Berg och flere af hans anhang
ſtämpla emot K. JOHAN, och befalles Laffe

Toppredere och Michael Sigfridsfos them at ne-
derlägga.

29. Ater om titulen, der K. JOHAN

ſäger ſig vela därmed . afftå,

Odctob.

25. K. JOHAN gifver och utdelar ſin
förgylta fkenckefkifva til Krigsfolket , åt det
Narvefka tåg må ha%va ſin tortgaͤng.
R Novemb.
17. K. DIiAN Kallar Ryſſen en Arclss
Tyran.
20. K. JOHAN efterliter K. ERIC bleck

och PapPer uti fängelfet med fådan vilkor at
Q 2 Bref.

Brefven kola honom förſeglade förſt tillindas,
— och at en är altid hos honom, när han (krif-
ver fina bref,

| Decemb. ,
I. Molcoviten kallas åter en ärelös Ty-
ran, fom varken bref eller Sigill haller.

Anno 1574. April.
17. K. JOHAN förviter Grefve Peder,
at han på få många hans fkrifvelfer icke är
kommen til honom och kallar honom uti den-
na fkrifvelfe icke Frende fom tilförenne.

Majus,
4. Till Herman Flemming fkrifver K. J0-
HAN, at få framt han eröfrar Blåckhufet vid
Narfven fkall han få fem Gårdar til evärde
ägo i Finland.
Så framt han eröfrar Narfven, fkall han
bekomma 12 gårdar i Finland och 30 gårdar
i Lifland , et tilbörligit underhåld i all fin Hifs-
tid , och et Ridderligit namn och Stånd,

7. K. JOHANS Mandat til all allmogen.,
1;0 Om rijors uprättelfe. .
. Om Bijltockar.

. Om planta 10 Ekar hvart å ar.
. Om Humblegårdar.

26. Herr Carolas de Mornai citeras til at
fvara. Konung JOHAN, |

Samma-

us,

r
e i
den⸗

p

vid

d

han

d .

liss

g

0

. B 247

Sammaledes Marqvurd Olofiſon om något
förrädeligit tal emot K. JOHAN Konung ERIC
til godo.

Juni.
. K. JOHAN kallar K. ERICS Huftru,
fom då var på Abo och befaller at man fkall
beftälla åt Henne et ſtycke Engelfk , et halft
ſtycke damaſt och tu ftycken hollandifk lärtter,
15. Eric Andersſon till Bjurum förloffat

”ifrån K. ERICS förvaring och Mauriz Jrans-

ſon till Djula förordnad i hans ſtad igen.

24. Herr Carl de Mornais förräderi yp-
par ſig mer och mer.
Herr Anders Keil blifver förordnad i -
Slottslofven på Vadftena med Herr Jahan Bielke.

Auguſti.
3. Herr Carolus de Mornai rymmer ifrån /
Nyköping utur fitt fängelle och blifver faſtta-
gen af H, F. Nde Hertig CARL.

Septemb. g |
10. K. JOHAN befaller Angers Nilsfon
på Viborg , at låta utgå ibland Ryffarne ryck-
te , det han vore af Stenderne i Pohlen utvald
til theras Konung och Regent och fåledes fkul-
le inbekomma then hela landsända Lifland;

dock alt detta fkulle fke oförmärkt.

3 No-

AE—

246

Novembr.

6. K. JOHAN fkrifver Mauritz _?s,am-
fos til om K. ERICS ftarkare förvaring på -

Örby.

20. Nägre uͤti Rödan äro til ſinnes at

förlolſa K. ERIC utur fit fängelle.
1575. Januarius.

23. JOHAN fänder fin Secreterare

M:r Petmm Michaelis (eljeſt kallader Per Fecht )
til M:r Lars Gothus i Upfala, at gifva tilkän-
na om några Religions- £aker

Febr.

; 16. K. JOHAN förfänder et memorial
til Hertig CARL , derutinnan i den tredje pun-
Gen blifver fxagdt huruledes K. ERIC fkall bäſt
blifva förvarad, om där något upror päkomme
för hans fkull, om man då heldre fkulle för-
korta Hans hf än han fkulle blifva förloffad ,

och huruledes man ſig emot honom i ia,dant
fall fkulle förhålla.

Martius.

K. JOHAN befkyller Hertig MAGNUS
af Saxen det han bevifer honom förtret och
högfärd , i det han emot Konungens vilia up-

bär Giärden af Lagund , Håbo och Erlinghun-
drads Härad.

Förtäljer ſig ingalunda vara räd för ho-
nom, och vill icke Hingre lida fådant ofvlc;-
. vå

$

t
H
k C

va]d be fallandes af Konungslig mackt s det
han Rraxt lefvererar Gürden ifran ſig.

3. K. JOHAN låter utga på tryck en

Declaration emot K. ERIC och förfånder den
till alla "Bifkopar at låta för menigheten upläſa.

9. Acciſen påbjudes af all lahanda flags
drycker at utgifvas få väl af inlänſka fom ut-
landfka., ' ;

. Aué;u&z
24. K. JOHANS fſkarpa bref til H, F.

N:de Hertig CARL, att H. F. N. de hafver-

igenom obilliga medel velat förkofra ſig till

en ringa fumma penningar , och det 1genom

Velam de V z]kf löfa iorengvande. _

Octob.

15. V. elem de Vijk fängflig anhällen på
Elfsborg , och alt hans fölfver, Gull och an-
nat honom ifråntagit.

—

December.
„k. JÖHANS fkarpa bref til Hertig

| MAGNUS af Saxen , derutinnan han förebrår
honom at han ingen hörfamhet eller lydno

hafver velat bevifa , utan emot gifne forvarel-
fe plaffat hans underfatare. / —

Hafver fördenfkuld Konungen (å. förord-

nat, at Konungens egne Fougdar fkola upbä-
ra

ra räntan af the förlänte Härade „ och them
leverera hans Gemäal. iv

Anno 1576. Januarius,
| 9. E. JOHANS fullmagt gifven Esbiörn
Fönsfon at med våld taga utur Hertig MAGNUS
af Saxen värjo the Liffländſke få ock alle an-

dre Svenſke fângar, evad derefter komma

kunde.

22. Hertig CARL intercederar hos Konun-
gen om Velam de Vijks förlofsning , det K.
JOHAN intet förr vill efterlåta , förän ban
bekommer den begärta förfäkran af Hertigen:
. Förebrår ock Hertigen, det han hafver för-
bättrat Förſtendemet med Vasbo och Valla
Härad, och gjordt Hertigen mycket til viljes,
23. Herr Géran Ericsfon Gyllenflierna af-
fomnar , och hans Son Herr Nils kundgiör
det K. JOHAN, :

K. JOHAN kallar Herr Nils Gylenfiier-

es Syſtrar fina Fränkor.

j Februar.
| 15. Anders Sigfridsfon til Bro och Erie
Mauſen Secreterare förlindes til K. ERIC at
förfara utaf honom om några ligtnheter,

23. K. JOHAN befaller Herr Johan Biel-
ke Stäthållare i Oſtergötland, det han icke lå-
ter förfalla Aſkeby Kloſter, utan thet igen
uUprettar, — ; AN

tl

me
lC
olg

Of:
Wun

» Oc them

ven Eskin
:MAGNUS
Och alle a
fter komma

hos Konun-
o, det k,
. föran baa
aÅ Hertizer:
1 bafver lös
och Vih

€ til vijes >

ufurna ä
; kundgöt

Cb iip |

| och me

, ER0 at

etel,

he zel

icke i

ihet 1gen

Jb

Va S Mar va sR
9. K- JOHAN ſkrifver til ÄrkieBifkopen -
Lars, ſäger vilja låta upritta uti Grâmuncke-
Clofter et P:edagogium Theologicum. N

Ma Ji.
15. Mauritz Jransſon ſkal begifva ſig
til Oreby at ackta på K. ERIC.

||

= Junii. N
6. Gilbert Balfur fäger ſig innom 24 tim-⸗
mer vela uppenbara K. ERICS katt.
19. Balfur efterlites at löla ſitt Hf med
1000 Roſennobler
Julius.
2. K. JOHAN befaller at bortrifva the
olagliga träbygningar 1 Stockholm, fom både

GOſtan och Väſtan til , innom och utom Stads-

muren bygde äro,

Auguſti. |
27. Manritz Zdransſon bekommer befall-
ning af K. JOHAN om K. ERICS nogare be-
vakning , färdeles fkall han rätta ſig (där nå-
got päkomme) efter medgifne och underfkref-
ne fullmackt och änteliga affked,

Septemb.
21. Herr Nils, Eyllenſtiernas tjenare vijtes

det han ftulle hafva fagt , at han med för-

Q ſta

-

—

ſta vore förväntandes hit in i Riket några hun-

drade Munckar: K. JOHAN befaller at ſKtraffa

honom.

Decemb.

9, K. JOHAN berömmer then declaration,
ſom ÄrkeBilkop Lars Gothus hafver ſtält för
Liturgien, befallandes at det fkall publiceras
propter fratres Ordinis ignorantie in Regno
Sveciæ. =
M.r Oluff förordnas til DomProft i Up-
fala och bekommer Sex läſter fpannemål till
underhäly.. õ
M:r Abrabam til Öregrund der at predi-
ka på någon tid. | |

Anno 1577. Januari. ;
21. K. JOHAN fkrifver Krkie Biſkopen
M:r Lars Gothus til, at emedan han och Rike
fens Råd, handla med allmogen uti Diſtings
marknad fkall han låta gambla M:r Olaff, for-
dom Kyrkioherde i Stockholm och nu Dom-
Probſt draga hem til fin gàrd, fom låg 1 fkå-
ren. Sammaledes Mir Abraham , at han är få
länge på Ridboholm hos Grefve Peder.
22. K. JOHAN ſrifver Arkie Biſkop
Lars til, at han fkrifteligen ſkal förklara fig
emot honom , om det är fant , ſom någre af
Capitularibus i Upfala hafva fagt om honom,
det han (Arkie Biſkopen) fkulle hafva ſagt at
han var tvingader til den nya meſſeordningen.

—

K

Facob i
— fådes I

Gyllenfr
Kuut P
Och '0
och Ms
hatva lie

N

Hemic /
handlat
kem o

u
om K, F
gpde M
(&Rde W
erhe
meup
Valit 0
I tid
0
den ir

iche be

| nung

$

| h&ns

t nn huns .

ler at kofta

Prok 1 Up
annomål tl

fer at prb

debilkopen

n 0ch Aib
t Dibngs
na Dofr
fäg I br
2 „ 1
han är

hade regerat.

vr

251
K. JOHAN gitfver tilkänna, det Bilkop

5

Jaceb i Skara med hela Klerkeriet derſamma-

ſtädes hade godvilleligen accepterat i Herr Eric
Gyllenfliernas ; Herr Erie Göflafsfon Och Herr

Knut Poffes närvaro famma nya Mäfleordning ;
och vore ' fördenfkuld . fällflynt ; vi M:r Oloff

och M:r Abrabam ſamt Profeffores här i Upfala
hafva tig få hårt utan alt fkäl deremot fatt.

Februar.

17. K. TOHAN liter ſig behaga, det
Heuric Matsſon ſamt med Laffe Jeſpersſon hafva
handlat med Clerkeriet och gemena man i Da-

larna om den nya Meſſeboken N. Liturgia,

Martiiii.
24. K. JOHAN fvarar Hertig CARL
om K. ERICS begrafning , at det icke någre
gode män af Rådet eller af Adelen äre vordne

fände til Öreby , fom hade kunnat ſe K. ERICS

lägenhet och aflidande , för onde menniſkors
mening och lögnacktighet fkull , dertil hafver
varit ordfak at K. M:it icke hafver fått veta
1 tid om hans fjukdom, '

Om jordafirden ſkrifver K. JOHAN, at
den är nog hederligen tilgången ; och kunde
icke begrafvas i Upfala; emedan gamle Ko-
nung GUSTAF och K, ERIC icke kka väl

£7

Skrifver ock om gamle Sten Steres och
hans HusFrus Fru Ingeborgs Begrafning, vil-

2352 —

ke begrafne lågo då i Gripshoims Sochnekyrkia,

at then måtte fkie uti Strengnäs efter the få -

mycket godt hade ärft efter honom,

I. K. JOHAN befaller Bilkop Mårten i
Linköping at han fkall gifva H. K. Mit tilkän-
na för vad ordfak fkull, det han icke haf-
ver begynt där i Öftergötland med den nya
Meſſebok, ſom honom befallat var, och Bi-
fkopen fielf med fin förfegling och underfkrift
ſtadfäſt hade.

K. JOHAN befaller Herr Hogenſchild, at

vara med tilſtädes i Präftemötet , när Bilkop
Märten fkulle handla med Clerkeriet om den
nya Mäſſebok Liturgia. — -
. 23. K. JOHAN frifver til Herr Anders
i Vexio, at han i Vexiö Sticht fkall med ſtör-
fa befkedlighet förkunna den nya Meſſebok
Liturgien, ſom af trycket är utgången,
2. Hertig CARL vil begifva fig åt Tyfk-
land och begärer af K. JOHAN uti fitt följe
Herx Goſtaf Baner. |
24. K. JOHÅNS påbud at inga böcker
färdeles i Religions faker fkulle af främmande
hafvas fale, för än the honom äro vordne
præienterade, E
_ Anguſti,

6

Ler vid

Vara för

o da

16
uing tl
fom äro

- veh hon
I fallförtrö
| Endock me
I t fom lå

20
ERICS-
tövar

Forl
U lödiga

Vidstban
med vil

å ar Saxe

ler hafh
hans eoe

h Ville,

IU

Satn,

chekytkia,
tter the Å
h

o Mirten I
Wttilkinr
; icke hb
d den nya
4 och Bis
underkett

amfff
går Blnx()p
et om den

err nr
| med fö

Mefelok

—

353

6. K. JOHAN fſkrifver efter några bön-
der vid Nyſiott, fom fkulle i Läkare-Konſten
vara förfarne , och Arvid Hmrzch:jön fkulle ſän-
das til Sverige.

16. K. OHAN fkrifver Hcrman Flem-
ming til det han Ryfka Kneſar och Bojarer,
ſom äro villige at gifva ſig under Sverige och
vela honom updraga land och befäftningar,
fkallförtröfta med ſtora förläningar, land och lähn.
Endock man kan fedan them fådan löfie bålla ef-
ter jom lågenheterna medgifva.

K. JOHAN tager Fru CARIN k.
ERICS Husfru uti fitt Koniiigsliga hign Och.
förſvar.

Förländer Henne en Silfver- Crona om
14 lödiga mark.

Anno 1578. Januar.

9. K. JOHAN biuder fin Kneckte Höf-
vidsman och underſtallmäſtare, at the ſkola
med våld taga igen det ſom Hertig MAGNUS
af Saxen emot all Furſtelig lofven och tillärjel-
ſer hafver tagit ifrån bönderne, och antaſta
hans egen perlon » hvar han fig til värn ſtal-
Ja ville.

II. Biudes dem ſamma at förrafka Ekol-
funds gård och Hertig MAGNUS på Venne-
garn.

13, Man-

254

13. Mandat til menige man i Veſtman-

land och Dalarna om thet ryckte, fom några

hafva låtit utgå , at K. JOHAN hade 1 finnet |

kad at fullfölja” med belägringen vid Vännes
garn och hotar Hertigens tjenare at iatta them

—

at förändra Religionen.

23 Hertig MAGNUS bekommer lejgde-
bref at komma krilig til Stockholm och til
Vennegarn igen.

Item conditioner föreſtälte Hertig MAGNVUS.

Hertig MAGNUS acktar intet K.
JOEIANS lejgd; därföre blifver han förordfa-

pa itwel och hiul.

31. Lägges en liten Giärd uppå til Krigs-

folkets behof, ſom ſkulle belägra Hertig MA-
GNUS på Vennegarn.

April.

TLo. All Koppar, Staͤng och Oömunmdsjern
förbiudes den ſommaren at föras af Riket,
fammaledes ſpannemaúlen.

Maji.

12.
ſom är uprättat på Gråmunckeholm , Lindo torp.

K. JOHAN beſtäller åt fin Son Hertig
SIGISMUND trij Fäcktefvärd och 3 par.

14. K. JOHAN befaller Peder Haraldsfon,

at han nicd the andra Skepshötvidsmän fkal an-
N talta '

K. JOHAN lägger under Collegium,

tla I
med
följa I

I,
at ved

bortik
gårdar
27
Kommg
frbyde

benne

vid hj
HAN
H
hade gjo

T
MÅNSD
hon vi
de li
gemente
Ljulal

Ule 4

ntet Å.
örordldr
Vännes
tta then

til Krgs

ndsjrn

]
Met,

legiu,
0 i0p
Herug
Pr.
guldfö'
tla

tafta Hertig MAGNUS af Saxen, och. them
utmed then Lifländike och Finlandslidan: 4r.
följa fåfom en Riksfiende,

Junii.

Hertiginnan af Saxen får. tilſtand, |
at vederkannas det fom hennes Herre hafver

bortſkänckt ifrån Ekolſunds och Vennegarns
gårdar uti bofkap och annat. X

27. Margrefvinnan af Baden förebrår
Konung jOHAN det han hade i fpanmåls-
förbudet undt andra föra ut fpanmålen, och
henne intet: Säger fig intet kunna hålla fig
vid himmelen. Detta förtryter Konung Jo- ;

HAN högeligen.

Hon beſkyller och K. JOHAN, at han

hade gjort henne oro.

ulii.
I. K. JOHAN ntyer til Fru CARIN
MANSDOTTER, ſom åtte K. ERIC, at der
hon ville utvifa den fkatt , fom K. ERIC ha-
de låtit nedfättia , för än han kom ifrån Re-
gementet, då fkulle hennes barn bekomma

- Ljulala gärd och 30 bondm derunder ärfteligen,

Anno I 579. Januar.

6. Peder Räsmandsfon aflirdat med Litur.

gilke ſaker til Bilkop Aries i Linköping ,

Mir Peder Michaelis Domproſt och Kyrkioher-
den derlamunaſtädes Herr Olof Peiri.

8. K.

25706

K. TOTIAN vil bygga et Lu&hus på
Edsva gen i Va.liergotland

Februar.

10. Biſkoparna tillkrifvas. at the utaf Vart
BilkopsStickt fkola ſända tll Hofvet två larde
Präſtmän. :

14. K. JoOHAN unner Ouf Knun ſo
fin betallniugsman en lödig mark Sölf utaf
vart hundrade , ſom han öfver Tu Tuäfende
lödige marker efter Salbergsbruket lefvereran-
des varder.

18. 28. Herr Guſtaf Baser och Clas Biel-

ke förordnade at vara Sendebud på Hertig

CARLS Hedersdag, och med det ſamma för-

foga fig til Ke Iaren at förhandla om Margref-

vens och Grelvinnans af OfſtFrieslands Saker

och ärender.

April.

I. K. JOHAN tilmäter ſin Syſter Fur-

ſtinnan af Saxen ,det hon plägar altid tilfören-

e tordra på fin br udefkatt med några beflvär-
liga ord och litet belked.

3. Efter Hellingarne hade utan K. JO-
HANS lof och minne utlagt brudeſkatspennin-
gar til Furſtinnan af Saxen, blifva the Kral.
fade till 1000 dalers bötere

9. Nylis upfundne Silfverberg i Gſter-

götland.

28. Herr

2
icke ha
ryckt i
land ti

;
odmiuk

k
förr ka
va inbek
k,
Menl
Knec
hkan
öyde

22.
lalrer A
Wonan:
klimder

lågre D,
fene
“

l,

257

| 28. Herr Hendrie Outhes befkylles det Har : o 0c
icke hafver haällit affked, i det han icke är : |
ryckt in i fiendens land, utan dragit in i Fin-
land tilbaka igen.

å Brukas detta Ord : K. JOHAN vill för-
Sdmiuka Ryffen.

K. JOHAN menar at hans Krigsfolk icke
h förr fkall vända igen för än the Novgird haf-
4 va inbekommit.

K. JOHAN hafver då varit ſtark på folk
* Svenfke och Tylke Ryttare - 4000.
; Kneckter nye och gamle va 2000
Sbkbkantsgräfvare AR 1000.
Byſſeſkyttare „ — 900.
Maj.

22. Kriget emellan Sverige och Rylsland
hafver ſtätt til detta datum på det nionde året,

K. ]OHAN ſkrifver til ſin Syfter Gref-
vinnan af Oütrisland, det Ryſſen fkall blifva
klämder emellan hans handelogar, det ingen
fkall begära hjelp af honom.

Junii.

. K. JOHAN fänder Beugt Söſriut ſon
nägre Ryfke bref tilhanda, hvilka han ibland
Ryflarne fkall utfprida och them beveka til
affall. Men der de icke deraf låta beveka
ſig , fkall han icke deſtomindre ſedan uti ſitt
R egit

v

egit namn göra them tackſägelſe för behageli-
ge ſvar, lika ſom the hade velat gitva ſig
under Konungen 1 Sverige,

Julii.

II. Herr Göran Gere och Herr Sten Ba-
ner deputerade at undfägna Hertig CARL,

kommandes utur Tylkland med ſin Furſtinna

uti Calmarſund, doch fkola the icke tilſtädia
honom in på Calmar, utan på Borckholm.

IO: SRyttegrufvan uti Kopparbergslaget

uptages.
CT Hertig / CARIL. kommer til Sverige
igen , hafver i tt följe PfaltsGrefve F REDRIC
vid Rein; Item ChurF urſtens Sendebud. ;

K. JOHAN ſer gerna at Hertig MA-
GNUS af Saxen är där ute blefven fantren

16. K. JOHANS bref och fvar til den Cri-
milke Kejlaren. Tackar honom tör the 200,000
Krigsfolk, ſom han utlofvar fig vela talla in
i Mulcovitens land med. K. JoHAN utlof-
var ock fig vela i Dantzig låta honom bekom-
ma then fkänk och föräring s; ſom han honom
lofvat hafver.
Novemb,
15., Med den fångne Typat:a, fkal hafvas
et fkarpare inſeende och hållas i bättre förs
Vvaring,

Anno

D

jp

da

1e

n

ll

— 259
Anno 1580. Februarii.
II. K. JOHAN hotar Bifkopen 1 Lin-

köping M:r Mårten at var han och Preſter-
fkapet i hans Stift icke varda hand hållandes

utöfver Liturgien eller Meffeboken ,; fkola the

icke allenaft fova hållne för menedare , utan
ock miſta theras underhäld, och den fkriftes

gärden , fom bönderne äro vane at göra them.

M:r Abrahams och Mi:r Larfes 1 Cloſtret
böcker emot Liturgien förbiudas.

Maji.
6. K. JoIIAN biuder at Vela förordna

tre eller fyra Tolfter af Riklens Adel, ſom
ſkola dömma emellan Drottning CATHARINA
Och Hertig CARL, anlangande Strömsholms
gärd.

- 18. Ett koſteligit Mandat huruledes alle
flånd högre och lägre fkola förholla fig uti

köplagande. Wore väl Vart at thet de novo
trycktes.

Förbjudes at ingen Svenfk underſâtare

fkal föra fin mäld til Danmark, med mäldens
och 40 dalers förbrytelle.

Präfter ; Borgare och Bönder ſkola til in-
ga andra qvarnar föra theras määld ; Utan til
Cronones Tullqvarnar.

Adelsmän måge drifva Borgare näring

och flyttia in i Staden ; och dock likväl be-

R holla

holla Skiöld och hielm ; gilvandes Konungen
fkatt och ſkuld, eller hàâlla deraf Ruſttienſt ef⸗
ter Konungens vilja.

Junii.

26. Herr Hogenfkild Bielbe förſändes til
Pedermeſſo marknad at förhandla med allmo-

gen. Och beſkyller K. JOHAN Preſterſkapet,
at nägre af them kola fom äreförgätne Skiel-

mar och menedare hafva utfprängt , det Mes-
fan härefter allenaft ſkulle hållas på latin och
inthet på Svenfka, fåfom och fkulle vilja för-
biuda Präfterfkapet Ektenfkap och vele tilltädia
at Sacramentet maͤtte utdelas under en del al-
lenaſt. |

27. Orſaker Varföre Biſkopen affättes.
M:r Peder i Linköping.

Auguſti.

I7. Efter Bifkoparne och Präfterfka- -

pet öfver hela Riket icke hade hållit thet the
lofvat hade med mäſſeboken; therföre kallas
ifrån dem theras underhåll och vederlag.

Item. Kyrkoherdar förbiudas at taga nå.

gra fkafftionde af allmogen, med mindre the

vela friſtâ till Liturgien , och ville göra en fvo-
ren Ed på Häradsting, at han them hållit ha-
de , och ändå fkriftlig fig deröfver förplikta.

Novemb.

31. K. JOHAN räder fin Syſter, Gref.

vinnan

l

kar
the
la

vinnan at OſtFrisland at hon fkall med ſin

Herre derefter trackta hos Kejſaren, at the

måga komma til et Furſteligit Stånd,

Herr Skenck affärdas til ORFnsland kal-
las KrigsRäd.

Å

Decemb.

29. Henric Matsſon bekommer befallning,
at låta trycka Liturgien.. »

Anno 1581. Januarii.

I. Borgmäſtare och Råd i Stockholm be-
falles at the låta bygga och pryda ſtaden, ne-
derrifvandes trähulen.

Februar.

JOIIAN förbiuder Ståthållaren. på —

Stockhom, at the icke i hans intog fkola

fkiuta af tre Cronor, medan thet är i faltan,

Martii, .
. Hertig CHRISTOPHERS Brölop [ku .

1e hallas på Stockholms Slott d. 16 Apnl

15& pril.
15. Hertig CHIRISTOPHERS af Mechel-

borg Bröllops högtid utſat til d. 7 Majj.

Julius.
Huſtru Annas ſon på Bottne, ſom

hafver fiagit ſin ſtyffader ihjäl, ſkal fkilias
3 zfran Skwld. och hzelm, och ilås hufvudet af.

202

1I. K. JOHANS Bref till RyNa Ståte

hållarne och Bajorer på Nöteborg om den fri-
het, fom de fkola niuta; få framt de ville gif⸗
va ſig under K. JOHAN. I et annat ſkrifver
K. JOHAN det StorFurften hafver higit fom

ingen ärlig Furſte, det K. JOHAN fkulle -

hafva ſitt Fäderne utaf en bondeby i Smålands

Septemb.

en 22. K. JOHAN råder det Grefve Edfard
af OftFrisland fkal låta förhöja fig til Furftes
ſtând icke allenaſt för högfäte och anſeende
ſkull, utan at han ſàâ mycket mer måtte hai-
Va tll at råda och biuda öfver fin Broder

Grefve Johan och andre där i landet, med

vilka han trätte.

K. JOHAN oOgillar det Greſve Edſard
fkalln hafva åftundat at hafva Ammirals - ämbe-
tet uppå Rommerfka Rikets vägnar , efter beg-
ge Konungar Sverige och Dannemark äro här-
utinnan intreſſerade, få och vore de andré
, Konung.ugken i Weſterſiön emot.

Odob.

K. JÖHAN afſkär Hertig CARL Stroms-

holms sård få länge Enkie eDrottningen lefver.

Tilbiuder ſig ock vela ärleggia H. F.
:de Krigsomkoftnaden , få framt det af Her-
hgen med tillbörlig tackſamhet kunde blifva
änamat;

' Decemb,

odé
bab
i
med

vå
ha
vcg-

iå

Decemb.

$. Ett fkarpt bref, ſom K. JOHAN (krif-
ver H. F. N:de Hertig CARL til om Ströms-
holms gård : F ormaler ibland annat, det, han
(K. JHAN) hafver viſt regera land och
när H. F. N: de var et litet barn.

Anno 1582. Septemb.

4. Drottning CATARINA K. JOIIANS |
Drottning anmodas at taga til ſig Hertig CARLS

Dotter, emedan Hertigen och Hans F urſtinna
draga ti⸗ Tyfkland. /

» Hertig SIGISMUNDI förefkrift til
Hemg QARIJ för Axel Åkesfon på Göksholm,
at Hans Furftelige N:de anammar: honom med
fig til Tyſkland, förſkaffandes honom en god
Herre.

Anno 1583. Januarii.
s. K. FREDRIC i Danmark tilläger K.

JOHAN Bröderfkap igenom Clas Bielke få
länge han lefver.

6. K. JOHAN tackar K. FREDRIC,
det han hafver igenom Clas Bielke tilbudit ho-
nom Broderfkap, färdeles det K. EREDRIC
hafver förfändt en af Adel til Konungen 1 -
Pohlen , befökandes honom med fin ikniveåfe ,
på K. jOHÅNS vägnar.

K. FREDRIC fender Konungen Tu Bof-
fel- djur, R4 Fe-

264 | —

—

Februarii.

9. Herr Auders i Eneköping förordnas
till ArkieBilkop af K. JOHAN, til vilken
ända K. JOHAN förſkrifver Bifkoparna i Ri-
ket til hofvet. |

21. Efter Herr Pontus fkrefdet Ryſſen väl
fkulle komma til fred med the Crimiſke famt
Cafanifke och -Aftracanifke ; Så fvarar K. JO-
HAN honom fåledes igen, at Konungen in-
tet frucktar ſig hvarken för honom eller them,

och ther han icke hade nog utaf ſit egit Krigs-
folk och de ſina, at han då mätte bedia ſig

til hielp djeflarne, fom han van är: Konung

JOHAN vill fökia Gud om hielp.

27. K. FREDRIC i Danmark intercede-

rar hos K. JOHAN om Typotio at han måit-
te komma lös. Men K. JOHAN vägrar fig
gifvan lös , dock ville han förfkona lifvet och
behållan för hans ärelöfa mun fkull.

12. K. JOHAN vil at Herr Pontus fkal

fråga Ryſſen, om de kunna fe, at han är en — -

rådande Herre och Konung eller och en bon-
defon i Småland , ſom the fkamligen föregif-
vit haiva. ' |

Julius.
19. En farlig ed, ſom förefkrifves them
ſom tionde göra fkola, Ibland annat fkola the
» Tvärja , at få framt the orätt Tjonde giort ha-

9

fonm

iin

förording

til viken -

arna I År

Ryffen v
nike famt
r E. JO:
ungen ttr
ler then,
Kn G⸗
dedn i
. bomm(r

intefcede'
han mit-
jägrar I
[ set och

P yt ka

han är &>

.h ed h00
ef lt

|

| de, ſkulle alt thet goda ord, fom i igenom de

ras mun vore fagt och bedit, fedan the kun-
de tungan i theras mun röra , aldrlg komma
them till godo, tröſt eller hugnad.

i

N Augufti.
22. Hertig SIGISMUNDUS förfändes til
Enkiedrottningen Fru CATHARINA i en li-
ten målad tafla , den han ſielf hafver målat
at fördröija tiden med.
Septemb.

4. K. JOHAN häller folenniter Bikops-
vigning i Upfala, och derhos ett Panket,

fom är d. 8 September.

Hertig CARL kommer med fin Fur-

ſtinna tillbaka ifrân Tyfkland.

Anno 1584-
Anno 1585. Januarii.
K. JOHAN biauder Adelen till ſit

4.
Bröllop, ſom fkulle hållas på Vefceras Hott,
til d. 2 1 Februarii.

14. K. JOHAN gifver tilkänna varföre
han hafver utflagit the främmande Giftermål
och utkorat fig til Drottning Jungfru GCNXI

LA BIELKE,

K. JOHAN menar at hans förra Drott-
nings Syfter tagandes STEPHANUM BATO-
RIUM, icke hafver väl gift fig , utan giort
battre, där hon hade fått en Pohliſk Herre.
R s | Febr. |

Februarii.

Fröken Aanat Bref til Hertig CARLS

Furſtinna, därutinnan hon högeligen begärer,
at hon ville komma til Bröllopet.

Maji.

| Arkie Biſkop Andreas tillkrifves at han fkall
förbiuda M:r Olaf och flere Preſter uti Stock-
holm Predikſtolen.

Mir Zohanni Erie Salemontane förbiudes

ſammaledes Predikoſtolen.

. Herr Hans Erici fkall heller intet få

predika, få framt han icke är och med flere
om meſſeordningen.

6. K. JOHAN bekänner uti fin fkrifvels -

ſe til Margrefven af Baden, at hans Dotter
Fröken Anna hafver allareda för fin Fru Mo-
ders aflidande öfvergifvit den Rommerſka Tro
och läran, och är hon (Fröken) förthenfkul
. mgalunda til ſinnes at blifva under Pàfvens
17. Förbudit Stockbolms granna qvin-
folk àtikillige Adelens dräckter och Clenodier.

28. K. JOHAN hafver befallat än ytter-

ligare at bygga Kiöpſtäder i Oſterbottn ; ſom
är i Umo och i Tornö.

, Auguſti.
27. Hertig SIGISMUNDUS excuſerar

fin Herr Fader, det han få haftigt är dragen
igenom

igenott
matto.
är upl

Hertig

Id
bkritvelk

Je hans

I det Gifte

GUNILI
Fol
han icke

27
Och Söd

20;

; CARLS

a han kad
uti Stock

förbiudes

or intet Å

med ker

l kr tek k

ns Donel
Fra M0
yhenbul
| ?åWenS

na gy
Clenoie
j i0 j
liD 4 l

sxuletat
jr dragen
venoli
jgend

igenom FurRendomet tilbiudandes fig i lika
matto, at vela biligga det mitstörſtäncl, ſom

är upkommit emellan hans Herr Fader och
Hertig CARL.

Novemb.

18. Konung JOHAN bekenner uti ſin
fkrifvelfe til Hertiginnan ar Mechelburg det al-
le hans Syfkon hafva varit milslynte öfver

det Giftermålet han hade ingi tt med jungfru
GUNILA BIELKE. *

Förlägger och med mànga Argument vi
han icke hafver gift ſig utomlands.

27. Påbiudes at gräfva emellan Roxen
och Söderköpbing.

Anno 1586. Julii.
26. Branden i Stockholm gick öftan til.

Novemb.

.Drottning GUNNIL förvärfvar PFru
Elle d Edekve Axels Moder gunſt hos K. JOHAN.

21. K. JOHAN beklagar ſig emot Fur-
ſtinnan af Mechelborg ; det H. F. N:de Her-
tig CARL gör honom inrikes mycken oro och
hafver bevilt honomi mång åhr den ene hög-
mod och fomret, efter den andra både med
gerningar och ſkrifvelſer, fampt många otilbör-

liga och hfuga ſtemplingar. |

Anno

Konungariket Pohlen.

Anno 1587. Maji. x

. Furftinnan af Mechelborg låter fig bru-·
ka uti den Giftermälshandel me ed den Holſte-
niſka Fröken CHRISTINA (ſom fedan Konung
CARL bekom) ärnandes henne Flertig 8l.

GIS MUNDO.

Thure Bielke til Nynäs, Rikſens Gfwerſle
Skattmäſtare och Cammar Ràâd, Sendebudsvis
affärdad til Hertig CARL om Hertig SIGIs.

de Val.

Hertig SIGISMUNDUS icke fkulle vedertaga
]um.

3. K. OIHIAN fkrifver förber: de Herr
Eric Sparre och Grefve Eric till > at the i lika
mätto tilfe , det Fröken Anna, fom är blefven
ſin Broder följaktig til Pohlen icke blifver nå-
gon annan Religion uppàträngd. v

Novemb.

6. K. JOHAN afråder ſin Son K. 8r.
GISMUNDUM, det han icke fkal bruka det
- ordafättet emot Påfven och the andelige obe-
dientiam , utan oblequium.

K. JOHAN bckenner ſig hafva (krifvit
Pålven GREGORIO till med Herr Pontus,
at

. K. JOHAN bekenner i fin fkrifvel-
fe till Herr Eric Sparre och Grefve Eric, at
Hertig CARL hafver meſt ſtädt deremot- at

—

a han

Mera h

b för

lj

han förn

ſte och S
k |I

ln årligen

» undet kp

I
hede |
a Å. 8IQ
Vpa 1 de
20,
Wmvm
A
ln 0&5!
dre b 0
lellgz*afjke

Y.

|
HANg
ake

t lober

Hole
» Koaun
egtig S1

Ötvarde —
ebudsvis, -

SIGIS.

ſrivel⸗

Eno, 4
remotr äb |
jedertaga —|

t

e Hett
o1 lå
blelven

iver tår

,

g Å
le

i h
)
u

at han ville bevifa Påfven obſequium och intet

- mera hvilket hade och väl blifvit accepterat.

K. SIGISMUNDUS fkulle ſürdeles ackta

ſig för de ordafätt : de ofovlatione pedum,

Anno 1588. Januarii.
15. K. JOHAN ifkrifver till fin Son, at
han förnimmer, det den Pohlfka refa icke är
få lätt afgången , fom han var både af Pohl-
fke och Svenſke förtröftad. *
K. JOHAN begärer till köps där i Poh-
len årligen til 2000 Skiepp:d Gallmeij, Skicp-

puncet fkulle då hafva gullit 2 dilr,

Martii.

3. Til Konungen i Pohlen om den van-

heder the Pohlſke fkulle hafva bedrifvit, i thet

at K. SIGISMUNDUS icke må föra Sveriges
vapn i det Pohlſka vapnet.
26. K. JOHAN begärer af fin Son Ko-
nungen 1i Pohlen, det han icke fkal fläppa
MAXIMILIANUM lös, hvarken för bön eller
lön och för än Ryffen är förödmiukad, med min-

dre han recuferar fig ingen rätt hafva til Ko-
nungariket Pohlen med fler conditionibus.

| Idn Schedala.
Uti Fröken Chriſtina ſfkal efter K. JO-
HANS och Hertigens af Mechelburg berättel-
le varken hafva varit förſtänd eller fägring,
a |
; K. JO-

K. JOHAN begärer af K. SIGISMUN-
DO, det han ville handla med Tartarerne,

at the ville infalla til Mufkoven och förhindra

den muren fom då byggas fkulle.

April.

13. K. [OIIAN begärer veta a Ärkie-
Bifkopen Anders huru det Mandat, ſom ut-
gick emot Präſterſkapet i Södermanneland, haf-
ver behagat Präſterikapet i Konungadömet.

Oppet bref til Rikſens Ständer om Ko-
rungens i Pohlen vahl: färdeles förmanar K.

JOHAN Stenderne, at the icke fkulle tro, det

Litland är därmed bortgifvit. Säger ſi g vela
giöra et teſtamente med Rikſens Råd och the
andra andelige och verkſlige i i Sverige, betänc-
kiandes ; huru Regementet fkulle bm a före-

ſtädt, om Honom något dödeligit vidkomme,

til defs at K. SIG ISMUNDUS hade några
mans sarfvingar.

I§. Mäſter Jacobas Erici den halte later
trycka Liturgien.

; V Maji.
K. JOTIAN begärer det K. SIGISMUN.-
DUS ville komma til Marienborg, och ſedan
til Sverige eller til Lifland.

October.
2. Herr Erie alte, l befallos at taga

lüchet. 7. Be-

AN

fine

| fans

och

Au
milst
Ver gj

Bul
4
ä |
p
åter

lålv

AN

Ochindn

Ärkies
jom us
nd, ha
et.
m M
Wa h'
tr0, det
lg vela
och the
hetinc⸗
n före:

OMME, — z
; fagra

te latef

MUN:
; kedan

paa
V

p

— 271
„. Befalles at Sdeligga Sahle Srulva.
Decemb. _ v
„ K. JOHAN. fkrifver ArkieBilkopen

1 Stole Norgat len til.

Anno 1589. Martii.
26. Tatterfke Kejlaren begärer igenom

ſine Sendebud, det K. JOHAN ville vara

hans Fader och K. SIGISMUND hans Broder.

Odob.

K. JOHAN kommer til Refle d. 7 Aug.
och är åter i Stockholm d. 17 Ocdtober.

Anno 1590. Februarii.

Drottning GUNNIL räder ſin Broder
Axel Bielke , det han icke fkall flå ſig til the -
milstänckte Herrar, ſom Herr Hogenſchild haf-
ver giort.

Martit.

Drortning GUNNIL gifver Herr Clas
Bielke tilkenna på vad fätt Gnefve Sten til Ha-
ga , ſom hade hennes Syfter är afliden , nemb-
ligen ſedan han öfverflödeligen hade druct ket
Spanſkt vin, blandat med alecant och öhl,
är han utgången och hafver fallit mäckta illa
på ſin högra ſida: » hafver intet acktat fallet ,
àter drucket öhl, lagt lig på bäncken til at
flåfva , och är få bleiven förkolnader ſpottat

blod,

plod, hans fpott vart på ſi ſiunde dygnet blod,
och fa Gudeligen afſomnade.

e Anno 1590. Januarii.

8. K. JOHAN itkrifver ſin Syſter Her-

glä-
tiginnan af Saxen til, det han pe deS Be.
die är hemkommen ilrän Refle, för veckrin.
nad och förtret , fom honom dar är
ren af fine egne tienare.

Säger fig- ock för harm, ſorg och be-

kymmer hafva mycket förgätit.

Klagar öfver hennes Sohns GUleri och

olkickeliga lefverne.

Februarii.

| hafver råd-
Med vem K. JOHAN
fla 1t252:t thet onda Svenfka myntet, ſom 3
then tiden var, fkulle hafva fin framg ? låg"
Med H. F. N:de Hertig CARL, Herr Clas
. Flemming och Herr Chriſter Gabrielsfon Oc
vad ordiaker fkuld.

W.

in alle
diglt up

I n ha

Oftäffj j
med mir
Funerle
balver |
tetat, I
10r tVd

| def de

via e

| wH taa

i d
nn

Icke dl

UUra
min Ytt
1fortunet

I delle 4

; hande
Okåm
len
Phen
ng
4
E
hge

R oc
=

S-

3

ar d

9.73 |

IV
Nzc. Chesnecopheri Bref til lesCantzlea
ren dateradt Nyköping d 19 Febr.
ähr 1615. ”J

Hvad eljeſt belangar fom Kongl. Maj:t
min allernâdigſte Konung och Herre mig nå-
digſt uppålagt hafver till at uträtta , ther utin-
nan hafver iag ingen flit ſpart, tan eſom
oftaſt, ja mäſt dageligen fökt orſak därom at
med min Allernådigfta Drottning, men ingen
ſynnerlig fvat derupp bekommit ännu, dock
hafver H. M. med all foglighet härom discu-
rerat, utan någon commotion, och hafver nu
för två dagar fedan H; M. ſagt til mig;, att

der detta päbegynta Frieri fkulle äntelig

vinna en fortgang, då fkulle den Fröken in-
tet länge blifva där hon nu är, utan H, M.
ville taga henne til ſig. Och endock H, M.
är uti den mening at H. M. min allernådigtte
Konung varder fig annorlunda beténckiande;

Icke deſs mindre ikall j jag aldrig afſtà at con-

tinuera dett mig Nådigft upp: alagt är att giöra
min ytterſta och högſt a flit härutinnan; Deus
lortunet conatus noſros &c. SR
| S Den
*) Deſſe bref anga tydligen K. GUSTAE AD. gifiermals-
handel med †roken Thba Brabe, och gifya en förrut
okând uplysning àt en fak, ſom förrut varit häl-
len för tvàâtydig. De ſtyrka åfven Riks Hiſtoriogra-
Phen Haltenberg’ upgifter i detta ämne, om Ko-
nungens bemôdande at låta ôfvertala Enkedrottog
at gvaa ſitt bifall til denna deras kärlek. Se Svc
R; H, under K. GUSTAF ADOLPH den Stores
Regering. T. III. ſ. 254.

274 | ——

Den Samme til den Samme.
Salutem & rerum prosperimarum incrementum.
Adle och Vällborne H, Cantzler E, Hit
kan jag tienſtfliteligen icke förholla, thet iag
nu fedan jag E:rs FI:t tilllkref , àterigen hatf-
ver på thet allerunderdânigſte och aldraffitiga-

ſie talat med min Allernâdigſte Drottning de

nego:o mihi a fua Sacra Regia M:te concredi-
to, och hafver H. M. mig detta nådigt up-
penbarat, fom iag tillförenne aldrig vilte utaf,

nembl. at H. M. hade för några år fedan, 1a
ock på den tid K. M. min Allernâdigite Ko-

nung och Herre nu regerande , ändå låg uti
vaggan ; låtit ſtälla H. K. M. nativitet, och
hatver H. M, nogfamt theraf förnummit,- få-
fom ock the Aſtrologi uttryckeligen - fkrifva
ſom Nativiteten ſtält hatva, thet H, K. M.
fkulle, när H, M. komme till fina 25 aàr, tar
ga fig en Huftru den H. K. M. behagade, e-
huru thet då kunde vara emot, antingen för-
äldrarna eller flächt och förvanter ; härtill fva-
rade iag på det underdnigſte, och efter thet
ſig få hafver, då kan och H. M. icke förun-
dra fig der uppå, at H. K. M. och nu vid
then tids läglighet , tager fig then till Drott-

ning och Husfru , fom H, K. M. hafver god :
aflection och hiertans behag till, och fkulle

man fynnerligen betänkia och granneligen öf-
verväga , och fådanna Generofa & Heroica in-
genia, de vilie hafva deras librum curſum,
frie vilia och otvingade vara, det ock Hen-
5 nes

—„„ — — —— 2222—

nes Mit Nådigft hos ſig fielf väl betrackta
kunde ; och theraf taga exempel, härtill fvas

rade Hennes Mit intet annat, än at tiden var-
der val framdeles gifvandes; hvad derutaf

blifva vill, detta vet Hennes M:t nogſamt och
aldeles väl; och H, K; Mit hafver ingen luſt

eller vilia till Hesliacam Mauricii Ffeſſorum

Principis filam. Widare k. Herr Axell gitver
E:rs H:t iag på thet tienſtvilligaſte tilkienna;
at Hennes M:t hafver ſtor förlängtan till at
få viis belkied öm den kopparen Hennes Mit
hafver tillförenne låtit fkrifva E:rs H:t till om;
det famma hafver ock H. M. fkrifvit till K.
Mt men ännu nwen Refolution bekommit.
Derföre hafver H; Mit nu på nytt befallt mig
at påminna E:s H:t härom, at H; M:t måtte
med förfta få visk fvar,; ther H; Mit kan
rätta ſina ſaker efter; ther om iag på thet fli:

tigaſte E:rs H:t vil hafva bedit. Mina ſaker

och tvenne Poſtulata hemſtäller iag Gud, Kongl;
M:t, Eders H:t och ingen annan, och förmo-
dar ther uppå af E:s H:t ett godt och hbeha-

geligit fvar med det förſta, och bret antingen på

bml& eller ock ett thera, vilket H. K: M. Vil gös -
ra kan utan fkada och aflaknad, och mig ock
mine barn till mycken fromma; härmed och
alltid vill E:s Hit iag uti then Al lidrähögftes
Protection och beſkärm ganfka tie enilfliteſigen

hafva : befallat. E*a?ehwn af Nyköping den

23 Februarii 1615:.
L:s H. tS tmnåwmgzp
f*é icolans C nes?zfcayåer*täso '

P. S. Responſum expecto Illuftri G:te velt.
Veftroque favore fingulari dignisſimum
E:rs HitsTienare igen uti alt thet iag kan
och förmår få länge iag lefver.
« Vale diu nobis et publico bono decus et
ornamentum Regis Regnique fingulare,

Ejusdem ad Illuft:m ÅXELIUM OxXENST.
af Nyköping d. 17 Martii 1615.
Jag hafver E:rs H:t d. 1 Marti med W,

Johan Skytes tienare tillkrifvit, och tviflar eij

E:rs H:t ju ſamma min fkrifvelfe bekommit
hafver ; emedlertid hafver jag eſomoftaſt talat
med min allernâdigſte Drottning de negotio
regio men ingen annor fvar kunnat bekomma
än fåfom tilförene, evad motiver iag då dertil
brukat hafver, med all fom ftörfta flit, det Gud
fkall : veta. iag beder förthenfkuld E:rs H:t
ganfka tienftfliteligen at E:rs H:t- ville hafva
mig hos alles vår nådigfte Konung och Herre
på thet bäfta fättet uti all underdånighet en-
fkyllad, at H. K. M. icke kan nå den Reſo-
lution fom H, K. M. förvent hatver, Iag
tror näppeligen at någon mennifka uti hela
verlden fkall kunna perfuadera ock beveka

H, M. Drottningen til at gifva fin villie och

confens här til. Det ſamma varder ock W.
Herr Carell Carellſon väl berättandes, fom all
god befked här om vet, uppå vilkens vidare
Refſolution jag mig vill hafva beropad ; Och
beder iag E:xs Hit ganſka ödmiukeligen och tiänu
,, e⸗

ett.

NM

lj
m

lat -

;0[i0

n

l

[e

lch

277

fleligen att jag hos K. M. detta icke till värſta
åtniuter , att jag K. M. vilia eij har kunnat
uträtta , efter jag hvarken flit occaſion eller
lägenhet där uti förſummat, beder altfå tien-
ſteligen blitva för detta hoôs K. M:t Excuſe-

radt. SCa å

)

V.

Pasquillus in Liturgiam Upfaliæ inven-
tus anno 1588 cum totus Clerus ex
dicecefi Upfalienfi & Aroſienſi eſſet
eo convocatus per Regias litteras I
Septembris & D. Erico in. Skeftuna

afcriptus hoc modo å.

L Libertatis
J Inimica
T Löurbatrix
U Urbium
R Romanæ
G Gloriæ
1 Inferni
A Acditus

Cape hoc d, Erice in Skeftuna.

S3

VI.

*) Finnes med gammal hand & krifven bland Benze-

liſ ka Handi krifterne T. XXlI. n. 35.˙
Hanalingar ofvanföre £, 26.

ſe

deſſa

278 —

VI.
Afkrift af Pafven INNOCENTII VIII Af-
lats-bref för Håradshammars Kyrka
1 Linköpings. Stift, gifvet Rom d.
20 April 1488. *) E er

Rodericus Portuenlis, Oliverius Sabinen-

ſis, Julianus Oſtienſis, Johannes Albanenſis

Episcopi; Johannes item fantti Praxidis, Jo-
hannes item Sancti Marcell, Jeronimus item
Sancti Criloſtomi, Presl byteri; Francilcus San-
Gti Euſtachij, Raphael Sancti Georgii, Johannes

Sancti Marienfis Aqviro Diaconi, facro ſancte

Romanenfis Ecclefie Cardinales, univerfis &
ingulis Chriſti fidelibus preſentes litteras in⸗

> fpe&uris, ſalutem in Domino ſempiternam!

Gloriofus & Exelfus Dominus, qvi fua mun-
dum ineffabili claritate illuminat, commovet &
exitat cunctos Chriſti fideles acT benefacien-
dum. Ut propter opera fua bona, qve in ter-
xis gell erint, eterne beatitudinis retributionis
premia & munera valeant, & mereantur re-

portare in celis, cupientes igitur ut Parochia-

lis Ecclefia Herleme, Lincopenſis Dicleſeos,
congruis freqventetur honoribus & a Chrifti fi-
delibus jugiter veneretur & debite reparetur,
con⸗

) Oiiginalet, ſom inc4 Porſamfingens bifall blifvit

til Link, Gymnaſ. och Stifts Bibl, mlc'nn_adt af
n. V, Paftor, Kongl. Hof- Pred. och Proften AN-
DERS G, DAHLIN, S rvaras nu derſtädes, undet
N:o 115 bland de Stzise Permebrefven, hvar-
om ſe gesſa Handl. Delen I. Kdan 208 fölljj

—

conſervetur & manu teneatur, nec non lumina-
ribus, libris, Calicibus & alis Eccleſiaſticis or-
namentis diveno cultui neceffariis decoretur &
decenter muniatur, in ea qvoqve cultus aug-
TR v ; ; . » C .
mentetur Divinus, atgve Chrifti fideles ipfi eo

libentius devotionis cauffa confluant ad illam,

qvo ex hoc ibidem dono celeftis gratie ube-
rius confpexerint ſe refectos, fupplicationibus
etiam dilecti in Chriſto Johannis Ragvaldi di-
&e Eccleſie Curati inclinati de omnipotentis

Dei milericordia ac beatorum Petri & Pauli
Apoſtolorum ejus auctoritate confiſi omnibus

& fingulis utriusqve ſexus Chriſti fidelibus ve-
re penetentibus & confesſis, qvi dictam Eccle-

fiam in fingulis , Affumptionis gloriofe virginis

Marie , San&i Sebaſtiani martiris, &. penteco-

ſten ac Dei, Olavi Regis & Martiris & iplius

Eccleſie dedicationis feftivitatibus, a primis

vefperis usqve ad ſecundas vefperas inclulive,

devote vilitaverint annuatim, ac ad reparatio-
nem, conſervationem & alia premiſſa, mamis
liberaliter porexerint ad jutrices, nos Cardina-

les prefati & qvilibet noſtrum per ſe pro fin-
gulis feftivitatibus & diebus prefati gvibus id

fecerint , centum Dies de injunttis eis pene-

tentiis mifericorditer in Domino relaxåmus pre-
fentibus , perpetuis futuris temporibus duratu-
ris. In qvorum fidem & teſtimonium premis-
ſorum preſentes noſtras litteras fieri fecimus
noftrorumqve Sigilorum jusſimus appenſione

communiri. Dat. Rome in domibus noſtrarum

ſolitarum reſiventiarum, ſub anno a nativitate

4 _ Dao.

- — o 279

Domini 1488 d. 20 April. Pontificatus San-

Aislimi in Chriſto Patris Domini noftri, Do-

mini Innocentii divina providentia.

Thenna Copian vara efter Original- Per-
gaments Brefvet, fom i Herſeme hamra kyrs
ko förvaras, ra*t affkrefven utaf Sacellano Dn.

| jalmme Fagrclzo 3

Vittnar

Y

HAQV. SPEGEL,

Likheten med ofvanbevittnade allkeriſt,
fom finnes i Benseliſ ka Manufoript - /amlmfrm
1 Link. Gymn. Bibl. Tom. XXXIV, innehäl-

lande Colleltanea Hiſtorieo-Eccleſiaſtica, intygar

J. LINDBILOM,,

1 te
1

al-dan |
ra kys
n0 Dn, ;

VII
Bref fran Upfala til Benckt Er zksfon rö.

rande en Predikan, fom Mäſter

Abr. Andr. Angermannus S. Mathæi

dag hållit i Upfala emot Klafer Las-

Je 1579 ½

Thenna Contionis M. ABRAHAMI aff

itt breff, ſom kom till Benckt Eriks-

ſon ifrån Uplala , anno 79.

” Någre nye tiender, fom närvarande äre
att feriffue hafuer jagh inge andre än thesfe,
nemligen att M. Abraham ”S. Mathei dagh ur
thi Upfale Domkyrka en fådana predican hade,

att thet hjertet fom icke var aff gråå bergh

och flåål måtte vifferligen tårer fälle: och gior-

de en uthtydning om papifternes och Luthera-

nernes Gudztjänſt bevijſandes clarligen och
uppenbarligen, att de papiſke en fallkan grundh

uppå bygghie. Och till beflutningen, när man
uti predican pläger för the rätte Gudz ords

predicaner bidie, uthropade han Cloſter- Lasſe *)
S$ ) med

*) PFinnes af gammal hand bland Benz. Handſkerifter-

ne T. XXI n. 59. 5e delle Handl. ſ. 29.

**) Laurentius Norvegus, vanligen Klåfter » Lasſe kal-

lad, var född i Norrige och blef från Lôven j

der han ftuderade i et Jefuiter Collegio inkal-
lad hit af K. JoH, III och förordnad til De&or
i Gråmunka-Kloftret i Stockholm, och feder.
mera Paftor i Storkyrkan. Han var bland de för-
nämſta redſ kapen ſom Konungen nYttlade til
Liturgiens antagande, , .

—

282

med all hans partii för Gudz förrädare och
ſälemördare: och ſade att en Landzförrädare
är en ärlig Carll emot Lasfe i Cloſtret, förty

en Landzförrädare icke annat än allenaft krop-

en och ägodelarnar förräder, men Lasfe 1

Cloſtret bådhe lijff och fiel Videre fadhe
then höglärde Man, M. Abraham: Ja, och

med gråtande röſt them tå fom vore i För-

famlingene bad, att the Gudh innerligen bi-
die ville, att han vårt fattige Fäderneslandh

för then glupande Viftuen Clofter- Lasfe. befkyd- .

de och bevare ville. Ja, han fade, thet är
en tidh till att bidie, ty vi ſee VIffuen vare
inſteghen i fårahufet och förfkingter then fat-
tighe hjordenn, nämliga Vngdomen. 6
tterfte förmante han, att man fkulle lithet
med Cloſter-Lasſe eller hans anhangh omgän-
ge haffue, förty han är förgiftigh och fpyr
ether uthi them honom omgaäs, hvilket ſiæ-
len til evig tidh dödher. Gudh alzmechtig
ofs alle från then Clofler » Lasfes Läre bevare.
Datæ Upfalie $ Martii anno 1579.

VIII.

-

Till thet

Bilk

Vita

/
allmen
dude -
loten al
Iäfgges |

febladet

Man ärn

&OY& N
%Åort [
atanka,
tim_a, g
nen, 0c

| ; .

men ut

findig

t) Afk
pen
Mån

Ju

[

hate Och Sc |
vi Biſkopen i Wefterås Doctor JOHAN
aad RUDBECKS Lefverne, författadt af DAN.

HERVEGHR, Lector i Veſteràs, ſeder-
b, od mera Bilkop i Carlftad *).
lyen br ' | ' -
His%måh Vita D. JOHANNIS RUDBECKIIL
h Åb Att uplifva en mans æreminne, fom med
Tull tee allment beröm ock faknad, fnart för Etthun-
le Ite drade nitton år blifvit lagd i grafven, &er af-
| omgåtr ſigten af then korta berættelle, fom här B. L.
å lyt lwgges tig för ögonen. Tu har redan på tie
k telbladet fett att thet är Doctor Johan Radbeckias .
;Zmechtfå man ärnar fkrifva om: en man fom med fina
na > ſtora och befynnerliga förtjeniter, i fitt ſtänd
gjort ſig berättigad then ſednaſte efterverldens
åtanka. Honom upreftes väl vid hans döds-
tima, genom fmå ſtröfkrifter, åtfkillige äremin-
nen, och the vitrafte pennor täflade likaſlom,
att göra thenna Hedermans namn odödeligt ;
men utom thet att månge hans lefnads om-
ſtändigheter tå utelemnades, ej therföre, at the
' s icke
*) Affſkrifvet efter Originalet, ſom äges af Biſkeo-
pen m, m, Herr Doctor Olof Wallquif , och
. ikinkt ril Linköpings Bibliothek af Proſten Mag.
W. Job. Schenmark 1 Konungfund. Sör
; :

icke voro värde upmärkfamhet utan att the
voro allmänt bekante, har tiden, fom meren-
dels fker, gjort theffa minnesfkrifter nu mera
nog fälllynte, - Man har förthenfkull trott icke
vora otjenligt, att få väl ur thefla ſom utur

andra fäkra handlingar och bref, ſammanhäm-

ta thenna Herrens vackra lefnads omſtändig-
heter, af hvilkas läſande förmodeligen både
nytta och nöje Kan vara att förvänta.
Innan man kommer til fjelfva lefnadsbe-
fkrifningen, är icke af vägen, att förut korte-
ligen nämna hvarifrån Radbeckifka flågten 1 Sve-
rige haft ſin uprinnelſe. En Peder Oxeſon Her-
re til Rudebeck och Hoppendorff, then Arrild
Hvitfeld i ſin Danfka Krönika berättar varit
Konung ERICI POMERANI Räd, är then
förſte ſtamfadren man vet at hiftorien namngifva.
Frän honom härſtammade, fom tydeligen af

then vid flutet bifogade Genealogifka tabellen

kan fes, i rätt nedftigande linea, Zohan Peders-
on Rudbeck , hvilken för att undvika the oro-
ligheter , hvari hans fädernesbygd var invek-
lad, begaf fig til Sverige , och af Hertig CARL
til Södermanland förft blef förordnad til Lands-
fkrifvare öfver Nerike, och fedan til Stads-
fkrifvare i Örebro. 4) Man har väl hört nå-
got tvifvelsmâl, ehuru ej i publiqve krker,
icke

4) Sc Cancellik, Ihres Laud, Funebr, D. D, Olai Rud-
beckii jun, Upſ. 1741. .

I

le I

ne i
Sveric
fenfk
de mi
göra .
- bland
Och I.
fympa
Her P
Nes, i
verkell
Ning, |
e 0c
Jaban
komm
EXtrady
Wanlättn
e Ty
innom
iedå O
Verkel
en ad
nigon
bafva
der(ong
aldry
agont
egen
n i
thenna
ln f()]

n ä te
M Ner
H M
trott 1cke
fom utut

amanhått »

yukindig
oen bide

Fimdsbes
yr korie
!) n ! i '6
/Il/m H
en År

sar Va

är then
gd 8

icke länge ſedan Vara Yppat huru vida then-
ne förſte ſtamfadren för Rudbeckiſ ka ätten i
Sverige, verkeligen bör härledas från then Hol-
ſtenſka; men ſom alla från forna tiden lemna-
de minnesmärken ſtämma i ſaken öfverens och

- göra Johan Pedersfon til en Holſtenare, hvari-
bland thefs Sons Jacob Radbeckii egenhändiga

och i MSS på pergament ännu , faft til en del
ſtympadt, förvarade lefnadsbeſkrifning, fom i
Herr Proftens Zacob Boeëthii vackra tfamling fin-
nes, icke är thet minſta, kan en nyare, och
verkeligen på blotta miſstankar grundad gifs-
ning, mycket litet theremot betyda. Thet vo-
re ock för vida gånget, att vilja fäja, thet
Johan Pedersſens hederlige Söner, ſom ſedan
komma att nämnas, tykt mera om utländſk
extraction, än inländſk, och fåledes genom ſam-
manſättning velat göra fadren til en Holſtena-

re. Ty om ock få varit, mån faken, tå hon

innom mannaminne i pubhqvc fkrifter blef
fedd och läfen, kunnat undgå att uptäckas, och

verkeligen ſtällas til åtlöje? Att pådikta fig

en adelig härkomſt tyckes väl kunnat göra
någon årefcehe, men hvad rum then kunnat
halva här, är fvårt att fe, få vida Johan Pe-

dersſons Söner, fåfom alle innom Preſtaſtàndet;
aldrig något adelfkap i Sverige nytjat, eller

någonfin àâſtundat, och efterkommande genom

egen dygd, utan diktade anor, funnits thertil

nog värdige. Hvad fom gifvit anledning till

thenna milstankan är thet, att Ruabeckiſka fläg-

ten förer en Rude til ſköldamerke, hvaraf fy-

neSs

nes kunna flutas, art få vida Rada på Tyfkå
heter . = » „ namnet är Svenfkt; och ej af
Holſtenſka orten Radebeck tagit. Men hvad
hindrar att the förſte Rudbeckarne antagit nytt
ſköldemärke, och theri efter Svenfka ipråket
alluderat till ſitt namn? färdeles lom Vår Do-
&or Zchan med fina bröder, verkeligen fört en

Ruda, ej fålom adeligt fköldemärke, utan fås »

ſom et tjenligt tekn eller devile i fina fignetens
Thetta enda fkålet år fåledes alt för Ivagt;
at öfver ända kaſta en berättelfe; ſom från
forna tider utan genfäjelle varit erkänd för fånn
och aldeles oſtridig. '

§. 3.
Att mi komma til ſaken, var then of-
vannimde Johan Pedersſon Rudbeck gilt med
Chriſtina Pedersdotter Boſe, hVars törfäder i Nes
rike varit hederlige och välbekante, med hvik
ken han blef tader åt trenne Soner, Peirus a);s
Jacob b), och Johannes. Then ſiſinemde, om
hvilken man nu förefatt fig att fkrifva; föddes
i Almby Socken i Nerike år 1581 d. 3 Apr
Hans barndoms år lupo förbi, under all ihen
öma uppfoftring fom hans naturliga eld och
läraktighet - fordråde; hvarföre ſedan förfta
; ' Chri-

4) Petrus Rudbeck född 1586. Var Profeffor i Up-

fala, ſedan Theol. Lecter i Vefterås, och fit

Probſt l K.Öplng, † 1629 d. 11 Aug.
by Jacob Rådbeck född 15 - > var Rector Schole t
Örebro; fedan Rector Lycei illufris i Stock«

Chrift
han p
then
lärom
att vi
nog t
gen É
äldre
ſet bo
Hirpa
ther ha
med n
ne, ku
är tilb
nOdvål
imnom
led, bra
til utrik
börd för
la, t0
Wittem
2en tv
WOVarel
ihen
åOrteJig

' Hårp
va
by
bec
Ha
or

lar

a Tykd
d ed
n hvad
gett oyt
var D0
fört en
utan Å0

h;ne&e ;

' AVagt
m från
för lå0

ihet O >

ik med
ed hvik
uv 4)s
1 s

:ed oc

/ lra
Cm'.

— 287

Chriſtendoms grunderna hemma voro lagde,

han på fjunde året blef fatt i Örebro Schola,
then han i hela fju åren fregventerade. Hvad

” läromäftare han här haft är icke bekant; men

att vår Rudbechius Väl blifvit handledd, vilar
nog thet tacklamhets och minnes tekn af hug-
oen ften, ſom han här på Scholæhuſet i fina
äldre år låtit öfver then porten af Scholehu-
fet fom vetter àât kyrkogården, upfätta c).
Härpå förlendes han til Strengnes Schola,
ther han i try år få vida gagnade fig, att han
med fina föräldrars och läromältares goda min-
ne, kunde afrefa till Upfala Academie. Try
år tilbragtes på thetta ſtället, tå antingen en
nödvändighet, i anfeende til ſtudiernas tillltånd
innom landet then tiden, eller en vedertagen
fed, bragte vår Radbeck att tänka på en reſa
til utrikes Academier. Med hederliga vitnes-
börd förfedd fkildes han förthenfkull vid Up-
fala, tog vägen åt Tyfkland och ankom til
Wittemberg d. 23 Maji 1602. Thet är in-
gen tvifvel, att ju åtfkilligt under thenna bor-
tovarelfen fig tildragit, ſom förtjente anmärkas;
men fom intet theraf är bekant mer än hvad

korteligen i hans tryckta perſonalier finnes

an-

*) Hårpå flår riſtat: Suis ſumtibus extrui curabat es,

qvæ funt circa januam & feneſtras, ex cæſis lapidi-
bus & clatbra, Av D. 1622. D. Johann. Rud
beckius Nericius , Epiſcopus Arofienfis, in memo-
tiam qvod hic natus fit & bic veræ religionis
” äc bonarum litterarum poſuit rudimenta. — 5e H
Landshåfd; Tilas Reſeſaml. Tom, | ,

R

288 —R

anfört, måfte man nöja ſig med att endaſt up⸗

tekna thet ſamma. I Wittemberg lade han ſig
med flit pà lärda ſpräken, Philoſophien och

Theologien, i hvilken fifta lärdoms del han i
iynnerhet gagnade ſig af Doct. Zgidii Hunniiz

Salomon Gesneri,; Dav. Rungii och Leonbard
Hutteri undervisning. Använd möda och re-
dan mognad lärdom hade then frukten med

ſig, att han här, allenaft 22 år gammal, blef

Orterna.

ul Philofophie Magiſter promoverad. Efter

thenna erhällne heder, höls nyttigt att vidare

befe en hop märkvärdiga ſtällen 1i ”Tyfkland;

hvarföre han fkildes vid Wittemberg och ge-
nomvandrade Leipzig, Naumburg, Salfelt, Cos
burg, Bamberg,

Forcheim och Nürnberg.
Här belökte han then lärde orientaliſten Elias
Huatterus; men fortlatte utan långt drögsmúl,
refan til Schweinfurt, Königshofen och Wei-
mar, ſamt therifrån til Jena, hvareſt han tyk-
te ſig med fördel kunna något längre förtöf-
va, nemligen til Pàföljande år 1604.
Tohenna refan var i anfeende til tiden
kört; ty han fkulle ännu en gång befe Tyfka
I Februario ſiſtnemde år begaf han
ſig genom Leipzig, Wittemberg och Roftock
hem til Fäderneslandet, i mening både att gö-
fa nytta med hvad han lärt, och äfven vinna
någon belöning för fin möda. Intet thera
flog felt: ty firax efter ankomſten til Upfala
1604, blef han af Ärke-Bifkopen M.

| Ne

dartini
lvatpå
Han va
altlå ga
bete - me
Åcademi
kärlek,
mera the
anMarkas
perha var
tem 1 all
dan han
Uplala mv
Ivarom |
rm &
NOmM åter
begårte 0
106 våga
Vitenben
1607 lyck
l ik
lem Å
gat ſtt F
en grunde
Stenar, h
tu3 Och
D0a |;
Underviſte
Omer N
|

a

Martini kallad att blifva Matheſeos prolſeil. Ior;

hvarpå Konungens ſtadfäſtelle äfven fölgde.
Han var ännu icke fylleit 23 år gammal, och

altfå ganſka ung Profeffor ; men fkötte é*:*: äm-
bete med all manhw fyrka , och vann hos

Academiſka ungdomen bäde högaktning och

kärlck. Man kommer ſtrax att nämna nàgot

mera therom; nu må allenaft om honom Helt

anmärkas, att han för Mathematifka vetenſka-
perna var naturligen väl fallen, och hade för
them i all ſin tid beſynnerligt tycke. Men 1 ie-
dan han ſom Profeffor Matheleos i try år 1
Upfala mycket arbetat, liſt och disputerat ,

- hvarom 1i Hans oratien de caufla Prinai bel-

iorum &c. utförlig berättelfe finnes, föll ho-
nom åter. in att bewma Tylka ort u*za, Han
begärte och ſick Konung ungens tilftånd thertill.
Tog vägen genom Danmark och Holſten til

Wittembe erg igen, thit han mot flutet af àhr

1607 lyckligen anli nde. Hebraiſka och Græ- N
kifka fpz hken arbeta ide han fig nu upp uti till

all fullkomlighet, brukande til Läremäſtare

Philippum Arnoldi och en Juice vid namn To-

banné; Agri ianus, hvarunder han likväl icke för-

gat fitt förnämſta ändamàâl, fom var att vinna
en grundelig infigt i the Theologifka lärdoms-

grenar, hvaruti D. Hanerut : Baldmw;, Fran-

zigs Och Forſterus honom med fin bekanta

mogna lardom tilhanda gingo. Men tå ban

underviſtes af andra, gagnade han fjelf ung-
domen med the kunfk waper han ägde
nade i Wittemberg ett Coll

–

er D—xij

hvari

2.90 =

hvari han både legendo & disputando viſte ſi-
na infigter , och vann thet tillopp af Audito-
res, at han aldrig öfvergifvit thenna Acade-
mien , eller kunnat önfka bättre utkomft , hvar
icke kärleken til Fäderneslandet dragit honom
tilbaka &c, Vide Orat. citat, På thetta fättet

tilbragte han tiden öfver tu år i Wittemberg,

och vann tå han på tredje året efter utrefan
var hemkommen, laâdant anfeende för fin lär-

dom, fårdeles 1 Öfterländfka fpråken ; att han -

1610 til Lingvæ Hebrææ och 1611 til Theo-
logiæ Profeffor blef antagen.

§. $

Innan vår Radbeckias går vidare och fkil
jes från Academien, målte vi förft något litet
uppehålla ofs ther med honom, och anmärka
en och annan omftändighet, fom fig ther med
honom tildragit och är värd någon uppmärk-
famhet. Ett är thet, att han i then bekanta
disputation eller famtalet , fom med Forbeſius
i Upfala blef hållet , var en af the förnämliga-
re , ſom bragte thenna förföraren til tyftlåten.
het. Then fom utförligare vill fe huru thetta

tilgått, och huru vår Radbeckias fig theruti up-

fört, kan efterle hvad Baazius 1 fin Kyrko-
hiſtoria therom ur fjelfva Disputations - acterna
anfört. Then andra omftändigheten var i vilt

affeende något mera betydelig. Ly emedan

vår Rudbeckius under fin Upfala tid var oge-

ment flitig i ungdomens undervisning, och utom .

publis

fan
I Och

M

| publique föreläsningar , höll många privata
| Collegier ; hände fig att the ſtuderande fattade d
; för konom en färdeles kärlek och fköckade fig |
u 1 hans Collegier. Then bekante Meffenius vår - ”
4 famma tid Profeffor , och en Rudbeckii med- - ;
4 täflare i flit och arbetfamhet, hvaraf hände
' att ock han på ſin fida vann tillopp och med- 3
a häll. Härat blef altfå” bland ungdomen parti,
å tå hvar rôſade fin läromäftare ; och en del näm-
a de fig Rudbeckianer ; en del Meſſenianer, bland å

+ > hvilka åtfkilligt buller och oro upkom, Saken
gick få vida , at bägge theile Profefforer fatta-
de hat och mifsnöje hvar till annan och förs
loppet ändteligen genom en Kongl. Commisſion
; måtte wunderfökas, Pà altfammans blef en än-
à da, när Meffenins kallades till Aſſeſſor i Hof-

ſe rätten och Rudbeckius 16 13 till Konung GU-
STAF ADOLPHS Hofpredikant blef antagens
1 Kort efter Han tilträdt thenna fin nyas

Ö — fyfsla ; måtte han i fin Konungs följe erfara
a the befvärligbeter ; fom med fältlefvernet äro
eltd förknippade. Ty år 1614 , fedan Riksdagen
, i Orebro var ändad, och Konung GUSTAF
w ADOLPH feck tilfälle att hågot närmare mös
m ta the fiendteligheter ; ſom Ryffarne föröfvade,
i - famt i then affigten feglade öfver till Narven
aa och Liffland, måtte Kudbeckins tillika med M.
vo Jonas Palma , fåfom Hofprefter följa Konutigen /
m efter, The Krigsoperationer han här fåg, i
- 1 2 fynners

fynnerhet vid Augdow , ther Konungen i hög
perſon var tiltädes och orten med ſtorm intog,

hörer icke egenteligen hit at befkrifva. - Vår

Rudbeckins var ock mer upmärkfam på thet
fom rörde honom närmare, Han fäg then fto-
ra vantro och vidfkepelfe ; fom af Ryffarne 1
theras Gudstjenſt föröfvades, upfatte förthen-
fkull tillika. med förenämde Jonas Palma *) ett
bref till Prefterna och Förfamlingen i Ivanoge-

rod,„ dat. Narven d. 24 Aug. 1614, hvarutt ,

the vidlöftigt underrättas om fin villfarelſe och
tillika om then Lutherſka religionens grund
och befkaffenhet , hvilket bref ännu finnes på
Svenſka tryckt in 4:to. Hvad verkan thet
haft vet man icke. Thet är visſt att Rudbeckius

therefter icke länge blef thenne gången i Liffs

land; ty Svenfka fakerna fkyndade på Konun-
gens hemkomh , och Radbeckins fölgde honom
efter. Men året 1614 tå Konung GUSTAF
ADOLPH àter refte af til Narven , måitte
; ' | ' Kud-

*) Thenne Jonas Palma var född i Småland, Gôteryd
Socken och Synnerbo hårad,-hvareft hans Fader
Germundus ZJonæ var Paſtor. Han höls i ungdo-
men vid årfkillige Scholar både in-och ntemlands.
Kon. 'CARL IX kallade honom fôrſt til tin Hof-
predikant. Therefter blef han thet ſamma hos
Kon. GUSTAF ADOLPH:; få SuperIntendent i
Jåmtland och Härjeådalen , men kom therifrå til
Förfamlingen i ftora Kopparberget. Förfeelfer
gjorde at han 1624 blef på Preftméôtet i Hede-
mora affatt från Paſtoratet och Preſten; men fick

honom igen och var till flut Paſtor i Torstuna

i Upland. Af honom hirſtammar Cederbiehofka
Familien, ; e ; |

— — — — —

— a

— —.—

utt

å

q

)

kudheckius med hönom tilbaka , tå han ock vid

Plefcau var tilſtädes, under then fvåra belä- N
gring, hvarmed Konungen thenna orten ifrån
medium Julii vid pafs till then 7 Octobris, an-
ſatte. När åter famma belägring på Czarens
förefällningar var, uphäfven, och Konungen
gick ifrån Liffland öfver till Finland, var Rad-
beckins med i följe, och få vidare hem til Sverige.

§. . : ; ; | !
Midt under Krigsoroligheterna var then
ſtore K. GUSTAF ADOLPH omtänkt om
thet, fom lände til Chriſtendomens och Gud-
aktighetens rätta befrämjande. Han hade år

1615 utfärdat befallning om en ny edition af

then Hel. Bibelen, med the förbättringar ſom
thervid kunde vara nödige. Verket var högſt
angeläget och linge påtänkt ; men hade aldrig
kommit till fullbordan. Nu tå thet ändteligen
fkulle företagas , fann Konungen ingen fkicke-

ligare thertil än vår Radbeckins: Honom tillika

-D | ; .
med Hofpredikanten , federmera Biſkopen 7e-

hannes ' Botvidi , pålade han altfå at föra thet
till ſlut. Men fom then fenare måtte på the
föreftående. Konungens refor göra följe, blef
Prof. JFohan Lennaus gifven Rudbeckius til med-
hjelpare. Theſſe företogo tig arbetet , och ha-
de väl i fjelfva Texten gjort åtfkilliga förbät-
tringar, enligt hvad the bekante Obfervationss
Streguenſes innehöllo; men vigtige fkäl och om-
ſtändigheter föllo then tiden theremot; hvarfö-
1 3 . re'

re the nödgades hålla ſig, hvad texten angick,

vid uplagan af Bibelen fom utkom år 1541;
men ſâ förbättrade the then ſamma anfenligen
med innehall eller Summarier öfver Capitlen,
diſtingverade verfer, paralel fpråk , och ' fmå
pilogade anmärkningar. Thenne edition utkom

1618 i Stockholm in Folio, varande han en

efterſyn iör the Bibel-uplagor fom ſedermera ut-
kommit: hvadan vår Svenfka Förfamlig har i
thetta målet mycket att tacka vår KRudbeckius.

Rn A Jr VR n RNRERTETA

Genom then trogna tjenft , ſamt lärdom
och förfigtighet, ſom fåledes vår Radbeckins 1

flera mål betydeligen lagt å daga, kunde ej

annars ſke, än att han ju längre thefs mer ,
måtte vinna Konungens ynneft, förtroende och
nåd, Han feck -ock verkeligen fnart härÄ_å
röna thet ena profvet efter thet andra. År
1617 tå han var med vid Konungens Krö-
ning , blef han tillika med andre värdige män
promoverad till Theologiæ Do&or. År 1618

har Konungens förtroende för honom viſt ſig

på thet ſättet, att tå nàgre fvåre och vigtige
ſaker företallit i Wefterås, att underſöka och
förhöra , har Ragbeckius thertill blifvit utfedd
och förordnad *). Man har med all tlit fökt
göra fig underrättad, hvari thetta målet
beftått; men af briſtande documenter har ingen
Å , fiker«
*) K. GUST, ADOLPHS bref härom år tryckt i Stockh.
Magazin 3 band p. 1353.

—

|

= 205

ſäkerhet kunnat vinnas therom. Dock ſom
thet tvifvels utan angått religionen och Kyrko-
ſaker, är all liknelfe att hans göromål varit

att underföka om några qvarlefvor af then 7a-

difka villfarelfe *), fom vid flutet af 16 och

början

&) En Borgare i Wefterås vid namn Hans JZonſſon i
Hörnegården började vid år 1590 att utfprida och
förfvara Judaiſmum uti Wefterås Stifte Han
var fjelf född af Chriftna Föråldrar, men blef af

Judilk vantro få beſmittad, att ej mer äterſto,

än att han hade fätt tilfålle att fara ut till Judar-
na och låta omfkära ſig. Thenne förförde mån-
ga andra, En vid namn Peder i Hofdeſta, en by
bredevid Wefterås , fom djupt var fallen i Judifk
- villfarelfe, ech för andra bofſtycken fkulle mifta
lifvet, gjorde om Hans Zonſſons och fin egen tro
grufveliga bekàânnelſer. Han fôrkaſtade N, Te-
ſtamentſens fkrifter, förnekade Chriſtum, höll
Judiſka Sabbathen, befpottade $öndags Gudstjen-

ſten, föraktade våra Sacrament, m, m, Thenne

Peder var ock ombeden af Hans att fara ut til
Judarna i Riga och Cracou, att höra om icke
alt hade fig ſom fagt var. Han var ock ver-
keligen på vågen thit; men kom tilbaka, man
vet ej af hvad tilltålle. Utem thenne var ock
uppe i Husby en Hauſes trosförvant, ſom kal-
lade fig Schulterus, men var ock kånd under
namn at Husby Juden, om hvilken Meffenius
ii fin handſ krifna Dala-Crônika få fkrifver:
Når hos Husby en man bodde,
Som lika ſom Judar trodde,
Dock icke omfkoren var,
Till the Judar fig achtat har, |
En Svenſk fådder thea mannen är,
Thet gamla Teftament bar kär, -
Therât ville han vara klok,
Till thefs han aldeles blef tok,

början af 17:Seculo höll på i thetta Stifter att

inrita ſig. Men år 1619, tå Stiftets Bilkops-
fäte , genom M. Olai Stephani Bellini àr 1618
fkedde iränfälle , var bliivit ledigt , fick vår
- Radbeckius à fynnerhet erfara hvad Nåd Ko-
nungen för honom hyfte, i thy han, efter
Stiftets önfkan och begäran, blef till Bilkops-
ämbetet befordrad. Härpàâ fölgde hans orden-
teliga invigning i Linköping famma år d. 2

Januarii, tå han vid Förſtinnans Mariæ Eliſa-

beths begrafning var tilltädes, Men ämbetet
tilträdde han ordenteligen om höſten therpå

naſt för Märmäſſan, i Prefterfkapets närvaro,

med en Oration de legitima miniſtrorume ccl. voca-
tione, hvilken federmera in 4:0 äfven blef trykt,

$. 9. .

X

Vi ha fåledes med vår Radbeckins kom- .

. mit
, , 4
Then ofvannâmde Hans Jenſſon var ofta i fån-
gelfe och till förhår, fit man vet afd. I Apr.
2691 , och thet i DomCapitlets och mänga lag-
farna måns Öfvervaro. Hans ſak blef t3 &fvers
lemnad til Öfverhecff:*ns öcpröfvande, hvarpå hans
mellankommande déd gjorde ånda, Thenne Hanfes
Son Eric Hansfon i H örngärden fortfor ånnu vid
ären 1617 och 18 i Fadrens galeni kaper. Afven
var på andra ftållen i Stiftet Jädifk ſmitta qvare.
Uti Kyrkoh, i' Säby Erici Andrez - Nycopenfis
Comment. MSS; ſtaàr: År 1019 d. 10 Martii af-
- kdögs Pebr på hytran i Grytnds Socken på Hede-
Mmora torg för thet ban alid dis puterade emor
Djeknar, Studenier , Prefter och Paftaves ; ogillan-
des vår zro dch Kyrkoordning, mera aktandes
Jadaismpm.

tin
the

— — ——

——- - — — — —

tier a
a å
t l

UIM
h
iA V

—

.&xt nO'
I, ekter
[" IiKODE»
s Ordef
d. 29
; Elbas
umbetet
iherpå
*":3.103
el. vad

ohed

u koms
mi

>f:z j
lnn l.
okeer
191 us
c Husfd
317'7 uv Vd
Atvm
q zr*'

Jet L

mit till thet ſtället, ther hans å daga lagde
lärdom, flit, arbetl famhet , omtanka och för-
&f—rtwhet kommer ſom aldramäſt att fyffellätta
vår penna. Man har ock i thet föregående
fökt bruka all möjelig korthet ,- på thet. man i
thet följande, måtte efter fakens befkaffenhet
få friare utrymme och bruka någon ſtörre
v%dlöftzgä et. Iy ſannerligen, man har att

. befkrifva en Biſkop i fitt ämbete få ſtor, ſom

något exempel ur Syenſka Kyrkohiſtorien kan
uptes. Att lägsa någon grund till påföljande
berättelfe er, målte man veta hurudant Wefterås -

Stift var, innan Biſkop Radbeckiss kom at ſty-

ra det, I gemen att fija , var näſtan alt för-
fallet , åtminftone längt ifràn atr heta välbe-
ſtält och i vederbörlig ordning och fkick.
Från längre tider tilbaka hade näſtan aldrig
någon fådan efterfyn varit, ſom til god ord-
nings vinnande kunnat behöfvas. Ty om än

the förſte Evangelifke Biſkopar gjort fin flit,

thet man icke Kan eller bör neka; blef dock,
hvad the väl inrättat, under Liturgiſk tiden,
färdeles tå. Erasmus N icolar och Päirm Benedilli
voro på Biſkopsſtolen, genom partier, ſplit
och föndringar, tå man mera var begrepen

theri, att fprida ut Pa apiltilk furdeg och förföl-

ja folk, än uträtta något nyttigt, få rubbadt
vr ſitt ſkick, att thet ford rades både ſtor för-
ſiktighet , nit och krafter , att bringa alt fam-
mans 1 redighet och godt lag igen. M. Olaas
Stephani , ſom blef theftas Succel eflor, utom thet
han var en mycket from och ſagtmodig man,
FA ; fick

——

fick för många hinder för fig , att kunna uträt-
ta något färdeles godt. Hans förſta Bilkopsår
gingo bort med att utrota the mångfalliga Pa-
piſtika mifsbruk , fom under Liturgien fig in-
imygt. Buller och oro upväxte fedan i Stiftet,

fom var mycket til hinders, Biſkopen blef -

therpàâ beljugen för Kon. CARL d. IR att
hemligen hålla med Kon. SIGISMUNDUS,
hvilka ofanningar redan från 1600 begynte
fpridas ut. Härigenom miſtade han mycket
af fin myndighet, och ännu mera tå han på
en tid måtte gå ifrån ämbetet, Härpå kom
hans höga ålder, tå krafterna ej ville tilfäja
at ſtort uträtta. Således tå han 1613 på fitt

103 ålders år afled, är lätt att tänka, huru-

dant tillfåndet i Stiftet kunde vara. Med få
ord fagt : Kyrkor och Scholar voro förfallna:
Diſciplin af fig kommen : nya och nyttiga in-
rättningar feltes öfveralt, och the gamla be-
höfde upphjelpas och förbättras. I fådant
tilltånd tog Radbeckiss emot Stiftet; men hu-
rudant thet under honom blilvit, fkall thet
följande utviſa.

i 3

Man mäſte för att vinna någon redighet
och fammanhang i berättelferna, taga vifla
ämnen i fänder före, och them till fina omſtän-
digheter utreda. Som ſtrax vid Bifkopsfätet
föll honom i ögonen en förfallen Domkyrka ,
en oanfenlig och mindre nyttig Schola, ett illa
LIEa | beſtält

rt Å

|

—

Mält
toma
få ble
gar h
tilbör
nu tl
Utrerl
Domk
två tun
k hon :

Hon åt

lom för
Vadsqva

- hnmat

betta e
platior
kOppar
es elle
bruten
Och o
lamt «

oM
Danl

nnb
N
iar Ap
dtike
en blet
IX at
NDUN,
begynte
mycket
han på
a kom
e tii
p på lt
P hurs
Med lå
alna.
Ja be
fadant
en hu

al tl

dlohEt
| Vlga
mar

)psfäm S

ytb

befl

- befält Hofpital, och jämte alt thetta på alla ſtällen

toma och utblottade Caſſor, med hvad mera;

få blef ock hans förfta omforg att föka utväs ' x

gar hvarigenom alt thetta kunde hjelpas 1 fitt
tilbörliga fånd. Konungens nåd kom honom
nu till Pals , then han ock vifte nyttja. Han
utverkade förſt en hop beſtändiga förmåner för
Domkyrkan, them hon alt ſedan njutit , fåfom

' tva tunnor Cronotionde af hvart Kyrkoherberge
tå hon förut i långliga tider ej haft mera än en.

2
Hon àterfick alla ſina gamla tomter i Staden,

fom förut blifvit lagde under Slottet: thefsutom
vadsqvarn i Skultuna , frihet på en koppar-
hammare , och några hemman. Men förutan
thetta efterlät ock Konungen på Rudbeckzz fupe
plication ,. Domkyrkan tullfrihet på all then
koppar fom för hennes räkning antingen köp-
tes eller förärades. Han fkänkte ock af för-
bruten koppar , fom varit på vägen att okrönt
och otullad föras ur riket, fem Skeppund ,
famt af the böter fom Herr Olef Stråle till Ek-
na fkulle erlägga för -Elfsborgs upgifvande åt

Danſkarne (hvilket ſedan koftade the Svenfke

få dryg igenlöſen) tretuſend femhundrade daler *),

hvilka penningar år 1626 hunno till fullo-

blifva betalte. Rudbechius vände ſig vidare til
gamla Änkedrottningen Högſtſlal. Kon. GU-
STAF then I: as Efterlefverſka på Strömsholm ,
Fru CATHARINA STENBOCK , af hvilken
fkänktes 30 tunnor malt, 3400 tegel, 24
tolfter

*) Se Baazsi | inyent, ecclef, lib. 6 cap. XII.

300 - Ezrrr.
tolfter bräder, och fåfom teftamente efter hen- fljande
ne , ſex Skeppund råkoppar- - Andre höga des. net
Ståndsperfoner fluppo icke heller vår Radbec- eriltime-
kias , utan att anfenligen bidraga. Gref 7acob velen,
de la Gardie , hos hvilken han under Liffländ- foljande
| fka tåget vunnit en färdeles credit, förärade — | tenr
Sexhundrade Riksdaler. Gref Axel Qxenfiierna — | Ind
t Fyrahundrade Svenſke daler, 4 Skeppund rä- med ör
koppar och Ridö Capell med alla theſs mate- | medr
rialier. Riksrådet Philip Scheding 1000 Dal. Rudbecktt
hvilka dock till Gymnatii enfkildta behof vo- ten del «
10 deſtinerade. Likaledes bidrogo Riksråder- Wlidt,
ne Pebr Baner, Gabriel Oxenſtierna Guſtafsſon, td0 Ske
Clas Horn med mänge flere , then ene mer Ineiky
then andre mindre, fom 'här blefve för vidlöf- lo 1 |
tiot att upräkna, Hos Stiftet anmälte vår Bi- Thet fk
fkop fina föreſtäende angelägenheter på thet ör fån yj
mafte , och indrog, utom anfenligt i materia- des 1), 1
lier, 2182 dal. K:mt i contante penningar, tat fom
och på thet han icke fjelf måtte fynas lottlös, Uelre ſ
lade han af eget förråd till alt thetta 5337 |
dal. 16 öre Kimt , hvilket then tiden e] Var

nâgon ringa gåfva, Således förfedd med nöd-

vändiga medel, tog fig vår Biſkop Domkyr-
kans nödvändiga reparation före. Ar 1620 tör
bygdes thet nedra taket nytt på norra fidan £a I
ifrån then ſtora iholige pelaren vid Sacriſtian |
och väſter åt 39 alnär , famt fpånflogs. 1621 | H
fortfors thermed på famma fida alt till väſtra N
gafvelen 68 alnar, 1622 börjades på födra Mvin
fidan vid väſtra gafvelen och bygdes nytt alt d
till födra Rora Kyrkodören , hvarmed fortfors 1
föl⸗ Mr

; ef:».l]en'
'?fn M 1

Val R»! ee
vL w,
, :Giämcu
unſiene
55 Nne IG
eſs mate-
00 Dah
chot
srad Eer.
Gnl ſn,
ene mer
ie vir Dr
- materik

emar 301

följande år intill Scholen. 1626 förnya-

des nedra taket på norra fidan - ifrån Sa-
criſtiæ- pelaren och ett ſtycke in på öſtra gaf-
velen. Hvad än vidare återftod gjordes the
följande ' tu àren aldeles färdigt. Men under
thetta reparerades ock Tornet, ſom 1622 af

ljungeld hade fått ſkada, och begyntes tillika
med öfra Kyrkotaket att koppartäcl Kas. Ther-

med fors fedan fort alla åren , få att genom
Radbeckii förforg hela tornet och öfra taket en

liten del allenaſt undantagen, med koppar blef

tel it a): Till tornets beklädande åtgingo
38 Skeppund och till taket 62 Skeppu rcd.
“ i Kyrkan renoverades hvalfven flereſtides,
fålom ' i Hög-Choret, Trolle-Choret, m. m.
Thet få kallade nya Capitlet affkildes med mur
från Kyrkan och int mdesä golfvet planera-

des 6), nya bänkar gjordes , utom hvad an-

nat fom til Kyrkans prydnad lände och här

blelve för vidiöftigt att omtala.

5§. I I.

Scholzhuſet var gammalt, trångt , mörkt
och förfallet. Förthent ſkull., ſom Bilkopens fö-
reſatts var itrån thet hzm er& kom till Stifs
' HG * tet,

a2) Hurn ſedan Domkyrkan kat⸗ Eoppar tak fyer alt,
hörer till annat fålle att ' beråtta, |

by Vid thetta tilfället är Rudbeckii ak rlambet om ilder-
doms mi nnes ? mär ken vård att mårka, 1i thy |
få afritade alla gamla i Kyrkan befintelige grafſte-
nar, under namn af Memerab. Baſil, Araf. ſom
ännu fianes i MSS,

å

3341 Å

jr E

tet » att uphjelpa informations verket i veder- ungen
börligt fkick, grep han ſtrax år 1620 byg- kort efter
naden an, och upförde thet året en öfvervaâ- togs then
ning på gamla Scholæzhuſet, med ſu alnars | OM0
hög mur, fom täktes förft med brider, hvil- 1 öltemo
ka fedan the följande åren med ekeſpaàn blef- na för t
vo beflagne. Hufet med alt fitt innanrede och des
tvänne Kamrar i 1 förſtugan, var 1625 färcigt, elehin,
å få att Lectionerne teteſter i fina lariklldaa | gfestJIIOSF.
rum och claffer kunde företagas, Mag. Erie tte vänir
-Holflenins ; fom vVar Re&or Scholæ tå thetta net, och t
arbetet Iôretogs, och fedan Gynmam förſte | OM hr
Redtor, inlade vid thenna bygnads upfoôrande lnn te
mycket beröm a). Men ſom Bilkopen ännu ia [
icke fåg fig hafva nog utrymme till the an- Dhihonn
ſtalter han hade 1i ſinnet, » begyntes 1630 med — | m bt
thet huſets upbyggande ir väſter norra hörnet | t Thed
af Kyrkogården ; theri Conſiſtorium nu för tis Cttter , (o
e den hålles. Samma år updrogs af ſten, nedre ' | ie lh(
» - våningen theraf med tvänne ftora rum pa bot- | Mnanior
nen och förſtugu emellan, men 1631 andra Werade.
| Va' |
4) hher thenna byggnad foͤrfattade Timothent Polusa : d
Pocta Laur, och Profeflor vid Gymn. i Rcvcl följande — Me
verſer: ; ä IIUS:
& - Quondam parva fuit domus hæc & humillima teis ;
Et conclave rarius habuit illa ſimul. |
Verum nunc ulnis ſeptem ſuccrevit ia altum ; 4) Hurn
Nec non Muſeis inſuper aucta fuit.

Gratia Rudbeckio ſit, quod ſic creverit illa
FEt laus Holflenio, quod fiet aucta, fiets
$ Namque prior nummos, fed curas addidit altet; taflo
Hoc ut tam præſtans ſic ſtrueretur opus, Ae

thet I len⸗
r 100 byg
en OM
d fu lnn
drider, vib
ekelpån blef
Innan tece hel
1625 j Mm
ina lärki Jd
.u&g. L.;!i

Olr tå tbaa

”

ad up?örande
Bilopett dänd

e fill 064

es 1690 d
frta bonet
m ov r te

a fen, telle

],,rpzbt.

i6ar aa
M'

methent elut,
; pened önd

snr Å;
4 allull $
bör 2
Jädiakts
7PU5/

SRR

303

; Vanmgen af trä, med lika många rum 4).
Kort efter thetta var beftält , nemligen 16354

togs then tredje byggnaden före , fom tör In-
formations - verket pröfvades nödig , och thet
1 öfternorra hörnet af Kyrkogården, hvareft
nu för tiden benhufet är. Thetta hufet upför-
des af ften, två våningar högt , täktes med
ekefpån , och hade en klocka hvarmed ring-
des till Scholætimarna. Thet blef färdigt 1639.
Öfre våningen var deſtinerad till viffa Lectio-
ner ; och then nedre för Trivial- Scholan fom
ock ther then tiden famlades. Alla thetfa
hus hade fina färfkilda namn. Gamla eller
äldſta huſet kallades Colegium fapientie , efter
Philofophi ther hade fina Prælectioner: Hulet
fom bygdes 1630 hette Colegium pietatis , ef-
ter Theologi ther 1 ſynnerhet hade ſina exer-
citier, ſom ſedan kommer att berättas, och
thet ſiſta Collegium eloquentia ?), emedan literas
humaniores ther blefvo för ungdomen Probo-
nerade.

Men thet var icke nog att uprütta nödi.

ga hus: Ungdomens undervisning fordrade ock

dug-

4a) Huru andra viningen blifvit af ften, hörer till ett
annat ſtàlle att berätta.

*) På the tvånne åanu öfrige huſen, neml. Coll, apf.
entiæ och Coll. Pieiatis ſtä ännu theras namn tI
taflor af ſten uthuggne, Tredje hufet förfranu
aldeles efter fifta branden i We&cråe 1714.

304

dugtige och tillräckelige Lärare. För Rudbeckii
tid voro icke vid Scholan flere än en Reccor,

en Theol. Lector ſom tillika var Poænitentiarius,

en ConkRector, och två a tre College. Omöô-
jeligt var att theffe kunde handleda ungdomen

tillräckeligen i alla nödiga vet enſkaper. Biſko-

pen lagade förthenfkull ia. att Docentium an-

tal år 1621 med tvänne ConLe&ores blef for-

ökt, enligt Kon. GUSTAF ADOLPHS ther-
om uthrdade befallning ; men härunder yrka-

de han jämt på hos Konungen, att få ett full-
ther ungdo- ;
alla nödiga vetenſkaper kunde erhälla

komligt Gymnalium uprättadt,
men i
niläckelig grund. Andamålet blef till thet
mäſta vunnit år 1622 d. 25' Martii, å fun-

dationsbrefvet för Weſte eràs Gymnaſium och

Schola utfärdades ; hvarigenom, utom thet att
DombProbſten blef

ningar i Theologien, en Theologas, en Phyſi.

cus, en Marbematicus, en Gracus , en me*m

Latine och Logices Lettlor på ordentelig Kong-
lig ſtat upfördes. Men thetta var äntå för
litet. Här fattades en Hebræs lingvæ Leblor.
Att tills vidare bota then briſten, åtog fig Bi-
fkopen felf att theri publice informera ungdo-
men. Han giorde början thermed 1624 Mår-
mäflotiden , tå han ock ſom inträdes tal till
ſina prz Xlectioner, höll på Preſtemötet en Ora-
tion de linge Hes raa Praſtantis Ö dignitate, ſom
fedan in 40 trycktes. Så långt för andre
ämbetsförrättningar och refor var noyhcrt,xor
han härmed fort till 1627 , tå. genom bref af

d. 1

) rtdr

ålagt att hålla viffa föreläs-

d 1 Martti
Ledor på K
fattades cn I
uppheerade
nöm uida

- yiterigare

gices L, od0
ligt fandati
iC'e ke med all
gek Moyer
ſfe godvillig
un(”aäm U
&d utan &
facaen k
Cymmlum »
dock til mår
bt (he kally
Cohn tenf
or var Sc
le Ledon '
[&RV& qu

.—'"t:)

nen 1031.

let, ſom ka '
fOlme?adA
Halliceg U

k

pzmzm n

| Vae Nede

H yt äqen tå

km ÅM J
w

1 in

d. t Martii en ordinarius Lingvæ Hebrææ

Lector på Kunglig ſtat upfördes. Utom thefs
fattades en Politices och Juris Le&or: Bifkopén
fupplicerade therom, och vann fin begäran ge-
nom utilag af d. 17 Decemb. 1624, hvilket
ytterligare 1627 ſtadfäſtades. Och ſom Lo-
gices Lector tillika borde vara Eloquens, en-
ligt fundations- brefvet af år 1623 , hvilket
icke med all önfkelig framgång kunde ſke, be-
gick Bifkopen med the andre Le&ores få , att
the godvilligt lenmade litet ifrån ſig af fine
undfångne underhäâll, hvarigenom han blef i
flånd , utan att vidare gravera ftaten, att till-
fätta en Tärlkild Eloquentiæ Lecter, få att 1628
Gymnaſium med 9 Docentes var förfett. Ar
dock till märkande att tvänne af theffe, oak-
tadt the kallades Le&orer , voro vid Trivial-

Scholan tjenſtgörande. Nemligen Logices Le-

&or var Scholke Triv. Rector, och Eloquen-
tie Lectorn ConRetor, I öfrigt antog han vid
elfva Trivialscholan fem Collegeæ till är 1630;
men 1631 , fedan det nya förr omnämda hu-
let , fom kallades Collegium pistatis , blef färdigt,
formerade Bifkopen ther en ny Schola , fom
kallades ſtundom Paedagogism, ſtundom Schola
pietatis, ſtundom Lilla Scholen, til hvilken the
tvänne nederſte College af Trivial-Scholan
flyttades , tå then förfte af them fick namn at
Redor Pedegegii. När nu Gymnafium med
Scholen fåledes både till Hus och Lärare var
bragt i ſtànd, blef thet Bifkopens omſorg att
tilfe, huru ock alt thervid måtte ordenteligen
| U tilgå.

300 —
tillgö. Han författade förthenſkull, med fin

Broders M. Zaco- Rudbeckii tillhjelp, en ny

Scholzordning, emedan then gamle ſom var

författad i Kyrkolagen af år 1571 nu mera

var blefven onyttig, hvilken, ther man vill
ſäja hvad rena fanningen är, til ändamålets
vinnande i fjelfva hufvudfyftemet , var få tjen-
lig, att förſigtigare mått näppeligen i thet äm-
net torde kunna tagas. Hon blef aldrig trykt,
utan förvaras ännu i MSS., men efterlefdes

vid thetta Gymnaſium til 1649 , tå Drottning -

CHRISTINA förnyade Scholæordning blef
antagen. c N

§. 13.
Vi ha ännu icke fett alla vår Bifkops
anftalter till ungdomens undervisning och rätta
upfoftran. Man hörde nyligen huru ett af
the upbygde huſen kallades Collegium pietatis 3
ty utom the andra öfningar ther törehades ,
var ock öfra våningen deftinerad till att theri

verkeligen hälla ett fådant Collegium, hvilket -

aldeles kunde anfes för ett Seminariam till dug-
tiga Prefters anſkaffande i Stiftet, Thet var

neml. i fordna tiden , fårdeles förr än Radbec«

kius kom, icke ovanligt att Djeknar ordinera-
des immediate till Preſter. Ty hvar icke na-
gon ſträfvade efter att komma till anſenligare
ämbeten, reſte han fäållan till Academien *)
| Här-

*) I Rudbeckii tid begynte man något mer ån tillförne
gefa till Academien ifrån Gymnafium, åtminftone

— — =

€P5 A

u

n
wWd

- — 307

Häraf hände att rà ämnen nog kommo then tis

den i Preſtaſtndet. Biſkopen fåg thetta felet,
förthenfkull att kjelpat till rätta ; ſtadgade han
ätt ingen feck blifva Preſt, innan han i thetta
Collegio pietatis igenomgått the öfningar, och
viſt the prof af ſtadighet och Gudsfruktan ;
ſom af en rättfkäffens Preſt fordrades. Häri
höllos altfå exercitia concionatoria och dispus
tatoria ; här läſtes grundfpråken ; exegefis;
Theologien, m. ms hvarutinnan Theol. Le&o-

tes 1i fynnerhet med fin undervisning gingo
them tilhanda. Bifkopen hade ockfå anſtal-

tat ; att the ſom häruti gjorde tjenft ; hade

therföre fin färfkilda vedergällning. Thetta

Collegium blef mycket berömt och högt anfedt,
få att ock Studenterne från Academien gerna
fågo ſig theri blifva antagne: Och ther man
vill anſe inrättningens ſtora nytta ; Var hon i
fanning alt beröm värd och förtjente Verkeli-

gen att äfven i Våra tider âtertagas och brins

Las i bruk.

- Vid thetta tilfället kan man icke förbigå
att något anmärka genom hvad vägar och an-
U 2 ſtalter

på en liten tid, att man kunde blifvå deponerad,

och fåledes flippa thet förhateliga Gulndbbs och

Bean namnet, Man fer neml. huru Preſter, ſom

varit vid Academien, tå för tiden gårna fôrhofvo

äg Öfver Djeknue-Preſterne och kallade them Begs
ner och Guluibbar, | E

308 —

ſtalter vår Biſkop ſatte drift och lif i ſtudierna,
att the inrättningar fom nu voro gjorde , måtte
ock verkeligen fkaffa then frukt ſom pålyftades.
Jämte en noga och flitig tilllyn, kom ſaken

o

therpå an , att å ena fidan altid hafva fnabbe,

rafke och ſkickelige Docentes, å then andra
att upmuntra ungdomen till flit och idoghet.
Hvad thet förra angick, togos af Bifkopen al-

la möjeliga thit åt ländande ſteg. Ty att nu

icke omtala , hvad mera kan anfes för en lyc-
ka, var vid Gymnafii förſta anläggning till-
gång på fådane män att välja till Docentes ,
fom med fin både in- och utrikes förvärfvade
lärdom , gjort fig hos fena efterveriden bekan-
te. Ty en M. Lars Blackfladins , Jonas Co-
lumbus, Laur. Weſtius, broder till Lectorn i
Strengnäs M. Zoh. Weſtias, Andreas Dalekarlus ,
ohannes Dalekarlus eller Stiernuhök, Gabriel Hol-

ſtenius, Georgius Lilje Stjernhjelss med månge.
E S JE OTJET U 3

flere, voro fannerligen fådane ämnen till Lä-

rare, fom på en tid och på ett ſtälle tilllam-

mans kunde anfes för fälllynte. Thet blifver
dock altid en ftor vår Radbeckii merit, att
hafva gjort ett få utfökt val, hvarigenom thet-
ta Lärofätet ej annat kunde än från början kom-
ma i flor och anleende. Men att thetta i läng-
den ej måtte aftyna, blet hans förnämſta om-
ſorg att laga ſâà, att altid tillgång måtte finnas

till lika dugtiga ämnen. Så fnart han förthen-

ſkull bland ungdomen förmärkte några fådana
genier , fom gåfvo något ftort och beſynnerli-
git hopp om fig , tog han fig them på färdeles
| ; V fätt

fätt an, och förbant them med firfkildta præ-
mier och belöningar, att arbeta ſig upp och
utfäſta ſig att framdeles tjena vid Informations-
verket. Man vill allenaft ſom exempel anfö-
ra , hvad med then ofvannämde Jobanrnes Olai
Dalekarlus eller Stiernhôt pafferade. Han var
vid 1619, tå Ruadbeckiw kom hit, Djekne
och tillika Collega i Arboga Schola. Bifkopen
kom af tillfälle att ſe, hvad eld och drift hos
honom lyfte: Han kallade honom therföre til
Weflterås , och förſände honom therpå förft til
Upfala , fedan till utrikes Academier med vac-
kert underhåll af DomCapitlets medel *):
men han måtte ock vid afrefan gifva förfkrif-
ning ifrån fig , then jag in originali fett , att
efter återkomiten ej träda i tjenſt annorſtädes,
än vid Wefterås Gymnaſium, Sådane - förfkrifs
ningar af många andra , finnas ännu i Conſiſto-

rii Archivo , och är vid them i fynnerhet at

märka , huru the fom fåledes under förbindel-
fe affärdades , mitte tillika utfäfta fig at drifva
" ' U2 thenna
*) Att DomCapitlet then tiden var i ftånd att under-
hålla Studerande till Rikets tjenft både hemma och
utrikes, var ej underligt, emedan utom verdsliga
ſtraffet fom fölgde på ſynden, Kyrkoplikten âfven
ſträkte fig therhän, att jämte thet uppenbara ſyn-
dare offenteligen inför Fôrſamlingen af budo ſitt
brott och thet ofta med bar axel och ris i handen
till tecken af hvad the förtjent, the ock med viffa bo-
ter eller arbete blefvo belagde, kvilka till pios u-
fus anvåndes, Af fådant för mycket in i Capit-
lets Caffa, hvarmed många goda inrättningar blef-
vo underhillne, ſom fedan tillika med Kyrkoagan
ech goda feder törfrunnit. ; |

H

—
I

310 —

thenna eller en annan vetenſkap til möjeliga-
ſte högd, hvarmed afligten var , fom nog fy-
nes , att fa i hvart ämne the aldraſkickeligaſte
Lärare. Förutan theffa ſtadiga fteg , måtte ock
the ſom till Docentes (kulle” antagas , undergå
the aldrafträngafte prof om fin Cieklighet.
'Them förelades af Biſkopen viſſa ämnen , uti
hvilka the genom föreläsningar för ungdomen,
famt Orerande och disputerande måtte vifa fin
ſtyrka. Men hvad mäft upmuntrade hvar och
en , at med nit och ifver drifva fitt ämbete,
var then fäkra och fkyndefamma befordran, fom

Docentes hade ifrån Scholxarbetet at fürvän-

ta Ty innom the 26 åren fom Radbeckius
var Biſkop, blefvo 27 Lectores befordrade här-

- ifrån , hvaremot i ſednare tider icke rare exem-

pel äro, at på 10, 12 a 15 åren, icke en
enda njutit befordran , hvadan undervisnings-
verket icke annat kan, än anfenligen lida,

Hvad åter ungdomen vidkom , tröt icke heller -

för them all nödig upmuntran. Hedersſteg,
ehuru fmå de kunna vara och ofta allenaft ine

billade , äro mycket retande. Biſkopen inrät-

tade förthenſkull, at ynglingar, efter aflagde
prof och examina blefvo till Philoſoghiæ, ja ock
Theologiæ Candidater proclamerade. The ſom
voro flitige och läraktige, men therjämte fat-
tige, blefvo, utom hvad i the vanlige Sock-
negångar kunde falla, af DomCapitlets, ja ock
Bilkopens egna medel underftödde. Och ſom
Hsning utan uppehåll, gör mer grälaktighet än
Erdom, var thet honom få litet emot, at ung-
domen

h

—

domen ſtundom roade ſig, at han tillät them

tre årliga ſmâà Scholæ- bögrider ; på hvilka the

ex publico undfinge hvad the kunde fägna fig

med. Thet får alleſtädes 1 gamla räkenſkaper-

na ännu vedermälen theraf, tå ther uptecknas,
till exempel: För Scholaribus feſto Gymnafii ; tre
tunnor malt til Ol, 18 dabl, Så mycket mindre
må nâgon tänka at thetta lände til fkada och
ofkick , fom alt ſkedde ordenteligen under pub-
lique uppfigt och endaft till ſinnens förfrifkning
och upmuntran. Men ſom thetta äggade till

flit och befkedelighet, få bidrog ock then alf-

varfamhet , fom vid tillfällen brukades , ej min-
dre at affkräcka från odygd och ofedighet, Di-
ſciplinen var neml, vid Gymnaſium then tiden
mycket fträng , fom ock kunde behöfvas, all.
thenſtund icke barn , utan gamle karlar med
långa fkägg , och ſtundom, färdeles i Rudbeckii

förſta år , innan ofeden hann blifva affkaffad,

huftru och barn +Y , frequenterade Gymnafium. :
U4 At

*) Bilkop Rudbeckius höll till flut ſträngt hand öfver
att inga gifta Djeknar fingo antagas. En Zohannes
Olai begärte 1645 at få gå i Gymnafium, men
fick thetta uttlag : Emedan thet år emot conftitut,
Gymnaſii och praxin Rev. Ep. fåfom ock præbe-
rar aliis ſcandalum att vara alumnus Gymnaſii och
vara gift, kan thet icke efterlåtas. Doch cmedan
åktenfkapet är godt allom, och en therfôre icke
kan repudieras, kan Jebannes Olai ſtudera vid U-
piverfitetet till thefs han kan låta fe fitt Specimen
ingenii publice , och tå admitteras lika vål fuo
tempore till Miniſterium. Thenna . ofeden med
Djeknars giften tilltog efter Rudbrickii déd på nå-
gra år mycket, få at Bilkop Laurdins 1051

|

312 o m

LÅ

At Djeknar tå futto i proban på vatn och bröd

hela 83 12, 14 dagar, var icke något fäll-

fynt : I fynnerhet blefvo the få kallade Ribal-
der eller driftedjeknar, ſom lupo kring landet
med fkalkflycken , och ej i rättan tid infunno
ſig 1 Scholan, på thetta fättet undfägnade.

Men utom thet at Biſkopen ſâledes var i hög-
ſta måttan mån om, at affkaffa lätt ja;, förfum-

mellſe och odygd :i allmänhet , gick hans om-

ſorg färdeles therpå ut at bland ungdomen för-

taga all anledning till yppighet och öfverflöd,

Hädan fick ingen Djekne vifa fig för honom

fine pallio, eller ſin Hornil, ſom han then tiden
kallades ; och ther någon lopp med hög pjuko-

ter hatt, lanot hår och käpp i handen 4 var

han ſäker om fin näpſt. Men kan hända vi
uppehålle ois för länge med fådana fmåfaker,
§. 15.

Studier böra hafva fina hjelpredor, them
icke hvar enſkild perfon mägtar ſkaffa fig,

Rudbeskius var therföre vidare angeligen om

at anſkaffa theſſa. Ett godt Bibliotheque var
ett af the förnämſta. Saͤdant fanns här icke
förut, ty hela Bokförrådet för Rudbeckii tid
beftod af 7$ volumer, ftörre delen theraf Ca-

thollke och till föga nytta, Han uppmuntrade

förthenfkull ſina vänner på alla hàll, at något
bidraga till Boluamlmtmas förökande , hvari
han,

mie halia inquifition thexöfvcr och drifra bort
j tkcm ſom voro gitte,

— vo

—

S — tF>R
— = ☛

— -0 —5

— ad

l

lade A
tid infunng

mmgnade.

var i höge
ja, förlank
hans Om
lomen före
ötverföd,
0r homm
fben tiden
hög puio
anden» va
o hända n

lor, em

aa ,
I?gqUC val
här iche
lheckt td

>e

sheraf lx

muntndt
d näget
de, hvall
han,

dd var

— | 313

han, fom i alt annat, med godt exempel ly-

fie them före. Ty utom thet han i åtfkilliga
relor fkänkte flere böcker på en gång, tog
han an, fåfom en jämn fedvana, at förära fås
fom nyårsgåtva en god bok till Bibliothequet.
Direct. Gras 1i Weitml. befkr. p. berättar
at Bibliothequet, fom 1635 blef tagit i Mainiz,
genom Gret Axel Oxenfliernas frikoftighet blif-
vit hitfkänkt : Men oanfedt man bör tro, i an-
ledning af Bifkop Terferi Perfonalier , at nå-
got fådant varit å färde, är dock viſt, at icke
et enda fpår til en fådan gàâfva finnes i Biſkop
Rudbechii eljes accurata förteckningar på Bi-
bliothequets tilväxt , hvilket gör ſaken nog
tvifvelaktig. Tvärt om , emedan Bibliothe-
guet, enligt Catalogen, år 1643 » ej beftod
al mer än 333 volumer, fer man nog at thes-

ſe ej kommit från Maintz , utan från andrå

väl bekanta ſtällen. Ty af fäkre förtecknin-

4

gar finnes, at Bifkopen i fin tid àtminſtone

fkänkt 102 volumer , oeh thet betydande Böc-
ker , torde ock månge vara ſom icke blifvit
ſâ noga uptecknade, När nu lägges härtill
at StåthåHaren i Stockholm Herr Lars Gmbå
år 1650 gifvit $1 Au&ores eller 63 volumer,
famt hvad någre flere vitterligen bidragit , är
thet ofvannämde antalet , utan fupplement från
MaintzZ , lätteligen igenfunnit. Ett litet befyn-

nerligt Bibliocheque anlade, utom thetta , vår
KRudbeck, hvilket mi för tiden verkeligen fom

en raritet kan uptes. Thet beftår af idel Mu-
ficalifka böcker, mäft tryckte , af the förnäm-
SE F ſte

ö

344 —

ſte Auctorer, ſom then tiden funnos, och be-

fliger till . volumer. Han var neml. en ſtor
älfkare af Muſique, och emedan then få väl
ſom andre vetenfkaper tilförne vid Scholæver-

ket ej varit vederbörligen drifven, eller kun-
nat , i briſt af nödiga hjelpredor få drifvas,

affärdade han redan år 1619 M. ZJonas Colum-
bus åt Tyfkland , i then affigt, at han icke al-
lenaſt måtte perfectionera fig felf uti vetenſka-
pen , utan ock hemfkaffa the bäſta Mulicalier
öch inſtrumenter, hvilket alt med ſtor flit af

honom ' fkedde, Häraf hände at Mufiquen -

kom vid thetta Gymnafium at färdeles florera,
och vet jag ej om icke then förfta förbättrade

fmak , genom Colambas , när han blef Profes-

for, kom til Upfala härifrån, och få vidare
kring riket. Atminſtone är thet viſt, at Ve-
fterås Mulicalifka Bibliotheque then tiden i Up-
fala var färdeles namnkunnigt, och at fom
oftaſt fådane Au&orer at Academiſka ſtaten

plefvo thit lånte och brukade. Men at gå vi-

dare, få , på thet Literaturen måtte mer och

mer bringas up, anlades af Bifkopen, med -

anſenlig Conſiſtorii koftnad , år 1621 et nytt
Tryckeri, och fattes med Hebræiſka, Græki-

ſka, Latinfka och Svenſka ſtilar uti fullkomligt
flånd, Boktryckaren fick till fitt underſtöd och

hjelp fria husrum af Domkyrkan, hvarjämte
genom Biſkopens bearbetande 10 Tunnor Cro-
notionde af Lillhärads Kyrkoherberge honom
tillades , them han ännu i dag verkeligen åt-
njuter. At lätta tilgången af nödiga böcker,
. s / ppr

upråttades
en Bokiör
böcker , I

I tång blivi

andra Orte
fattas, lå
tilke Infro
Anlkafade
anlagt, th

| tamas Nicg

tagen fom
l ther Up
lm af nå
ei] nytt
fåfom
död, och
l ka förr

The
VM
Mindre,
tiaZ d ilfm
kOr j &B I
Antal . an

Rasn
Brin
kam

Wr

|

x, ; ;
S,IMP?' uprättades ock 15626 en färfkild boklåda , ther '
?]'eF,"O,å en Bokförare , emot vils procent, fålde the
nenjava böcker , fom för DomCapitlets medel och räk-
SChOim' ning blifvit antingen här tryckte eller eljes från -
McUer. S andra orter inköpte. Och på thet intet måtte
å dr fattas , få utom thet, at nödvändige Mathema-
;”””_Cf!”'”' tilke Inftrumenter , fåfom Glober , ſphærer, m. m.
n *Ö**e?l' anfkaffades, blef ock en wiridarium Gymnaſii
I ve;anlk'a' anlagt, ther en berömd Trägårdsmättare E-
ÅMU'K?M > rasmas Nicolai , Danſk til Nation +), blef an-
for ſi d tagen , fom till ungdomens nöje och nytta ſkul-.
Miq — e ther updraga och demonſtrera fådana växter,
Ääsåottfgå; fom af någon antingen ceconomifk eller Medi-
| TOrDd |

cinal nytta voro bekante. Thetta Viridarium,
bM ſäſom mycket annat, förföll med Radbecki
h få vida död , och har nu förf i våra tider begynt vi-

hält o fa fin förra fägring.
ka faten . '
sd Theffe voro ſtörre anftalter till ungdo-
. pr 0d mens nytta och undervisning; men man bör
gpet, i icke heller förgäta, at ſom kortaſt nämna the
ar e jd mindre- Sådan var förſt ett få kalladt Parthe-
1, Gmlt nagogium eller Pige- Schola , hvaruti unga flic- |
Iiu,Jlkomf"gt kor, ftundom till ftörre „ ſtundom till mindre
dedhid 01 antal, antogos till undervisning. Barnen h;;]c_i_e
| hvarjäm”' | | . ar
maln 2) Thenne Mäſter Rasmus blef genom fin Son Joban
t0e Rarmusſon, Rådman i Weſteràâs, fom var gift med
kelgel rd | Brita Bengtsdotter Salemanna, Kyrkoherdedotter i
; böckef, A Ramnås, Stamfader för Weftergifka flågten , fom

l - tör någon tid tilbaka florerade i Weſterâs.

här bäde mat och (kötfel under fin la,rotzd Och
var en Läremäftare , under namn af Parzbemz-
gogas, af Bilkopen tvliaft fom tillika med fin
hultru , ty han borde altid Vara gift, undervi-
ſte och kötte them, hvilken ock therföre ha-
de namn af Ldremoder i Pige- Scholen,
borde tillika öfva them i qvinnoflögder, Or-
phanstrephium, eller ſom thet eljeſt Kallades,
zukehafety var någon betydeligare inrättning,
Thetta var icke annat än et ordenteligt barn-
has , fom vi bruke fåäja , hvari fattige Fader-
och Moderlöſe barn blefvo intagne och med
kläder , föda och öfrige nödvändigheter för-
ſedde. När thetta förit börjat inrättas är fvårt

att ſäja; men at then federmera länge få kalla-

de saktbusgården , belägen öſtan om Kyrkan,
ſom härtill var ämnad och inrättad, år 1630
af Biſkopen var 1i flånd fatt , är af gamla do-
cumenter nog tydeligt att fe. Icke annat man
kunnat fmna , hade ock thetta Barnhus fin fond
af en få kallad zuktbus- tunna, ſom utgick af
Ky rrkoherbergen. Men ſom någre hinder kommit
i vägen, utverkade Raabecbtus 1633 d. 26
Julii ett Kungligt bref, at thetta Tukthus utan
hinder i Weſteràâs (kulle uprättas och fortſät-
tas.. (1633 på Preltemötet blef ock beviljat,
at tvänne dagar om året , fkulle härtill colli-
geras af Stiftet. Se Mem. quot. p 75.) Thet-
ta Barnhus hade fin ordenteliga Inſpector,
vaktmäſtare och matmoder, med hvad mera
betjening kunde betarfvas ; men huru thet efter
Ruabechii tid gick under, har i briſt at documen-
ter ej kunnat utrönas, $. 17.

Hon

Vi haf
fore Båikop
uplokriog
gat han e
vanf eoch
till godo,

+ fom alt ann.

tade och k
med nybygg
1005 tå n
1000 till dhy
gerande får
tid ålven -
Ock efterha
få f, 6X. 1r
ipilas inrp

| moa 40
; UIOÖKOT&'I%M

le Anom
thenma (
öntal, th
allena& od
OC D
ten boenga
fvmerhot,

thlvecku |

| OM thenn

ter upte
[| mdllo"l

| N mYCket

n ä Ir
oilt, undet
Schalen, Hon
Jel kallades,
fe 0rättniog,
atelgt baron
atiige Faders
a0c Och ed
anäåghetec lön
prättas år bt

J
- om Kyrkan,
sd, år 1040
d gam!;z d0s

shus fin foad —

om vigiek &

hinder kommé. -
by a p

Tukcoas tn
; gch tit
ek bevih'åt_a
hätill c0
) Ther⸗
lcar
hvad 3E

m bet ler ”

f docamen

b 17

å

Vi hafve fåledes fett hvad mycket vår

ſtore Biſkop till Ungdomens nytta oeh tätta

upfoſtring ſig bemödat. Under alt thetta för-
gat han ej àlderdomen och them ſom voro
vanföre och oförmögne att vidare ſe fig fjelfva
till godo. Hofſpitals-huſen i Wefterås voro,
fom alt annat, tå Rudbeckias hitkom, nedrut-
nade och förfallne. År 1620 började han
med nybyggnaden , fom fortfattes alla åren till
1625, tå nödige hus, dels af trä dels af ſten,
ſtodo till the fattigas och betjeningens herber-
gerande färdige. Inkomfterne voro för hans
tid äfven få illa handhafde. Men han fatte
ock efterhand then faken i få godt fkick att,
tå t, ex. år 1620 allenaft 32 perfoner kunde
ſpiſas innom och 10 utom Hoſpitalet, hade

1630 » 40 fattige innom och 25 utom, ſitt

nödtorftiga uppehälle. Utom thet att the van-
lige : inkomfterne väl förvaltades, bidrog till
thenna få anfenliga tillökning af the fattigas
antal, thet ganſka mycket, at Biſkopen icke
allenaſt gaf fjelf alla år rundeligen härtill, utan
ock uppmuntrade Herrſkaper och andre i or-
ten boende at göra thet famma. . Thet är be-
fynnerligt , att i thet få kallade Mem. qvot.
Rudbeckii ſe, huru oförlikneligen öm han varit
om thenna Hoſpitals hushållningen. Huru han

ther uptecknat när t. ex. något flagtades , hu-

ru många pund färfkt kött blet af flagtet , hu-
Tu mycket thet vog nyrökt, huru mycket ſe-

318 =
dan thet blifvit väl tort. Huru mycken talg,
korf , palt, m, m. theraf, fallit. Huru många
pund Sill och Strömming then och then tunnan
innehöll: Huru många kakor bröd blef af Sa-
destunnan och hvad the vogo, fedan brödet
blef tort. Man är läker att han i egna hus-

hållningen hade ingen kundfkap om alt fådant 3

men then publique var honom thefs mer an-
gelägen. Nu på thet alt måtte häri gå orden-
teligen till, uprättade han felf en ny ſpisord-

ning forſt 1620 , fedan förbättrad 1625, hvar-

efter dageligen mat för the fattige borde tilla-
gas; äfven viſſa lagar , hvarefter theſſe voro
förbundne at fkicka ſig. Han höll ock fjelf
förteckningar på Hospitals - hjonen och hade
theras omftändigheter noga befkrifne ; på thet
om hvars och ens fkötfel och behof lå mycs
ket lättare kunde dömas. Men jämte thetta
ſtora Hofpital inrättade han et annat ; kallat
Lille eller Domkyrkans Hospital 5 till hvilkets
anläggande både ny tomt köptes och alla hu-
ſen à nyo bygdes. Hurudane inrättningar
thervid varit, kan man nu, i briſt af hand-
lingar icke fäja. Hvad man vet är thet, at
utom andre fattige fom ther vårdades ; var thet
et verkeligit Hoſpitale, emedan nödlidande
främlingar fom ankommo til orten, ther fingo
på viſs tid fitt herberge och underhàll.

§⸗ 18.
Innan man flutar med vår Biſkops göro-

mål

Å

S

må 100
Bilkopsh
met the
tid, var
ta dörer
ingår X
ther ma
mera nÖ
högra 4
tvinne k
et vacker
Wori h
la Stifte
des, '
till kilr
dag fan
lnglioa

| fingen o

Under 4a
M ör

S nd

! majus
Pen al

— e or

U s n

") Thet
N
föj
ſo⸗
ſin

nycka tale,

Hun tga
| then tnna
I blef ad
fedan brd
i egma us
m alt fdant;
els mer an

iri gå orderb -

ny fpisordv'

iGa brars —

-borde tla
thefle. vord
höll och fel
en Och had
fne, på thet
hol M⸗
åm theltd
a hvikets
och oa hu⸗
mlütmingt
lt af hund
t 1 thf?fä 4
des var tie

. nödidarde

. thet ing)
ill

j
l M

i majas & minus.

mål innom Weſteràs, måfte Confiftorium med
Bifkopshufet ſom kortaſt äfven vidröras. Rum-
met theri Conſiſtorium hölls alt till Rudbeckii
tid, var thet ohyggeliga hvalfvet vid väſtra ſto-

ra dören på Domkyrkan, till vänſter tå man

ingår *). Att nu få ett likare ämbetsrum ,
ther man , utan att tro fig vara i arreft , med
mera nöje kunde göra fina fyfslor , lät han på

högra fidan om famma Kyrkodör, updraga

tvänne fkiljemurar , hvarigenom therftädes blef
et vackert , fiort och ljuſt rum, fom till Con-
fiftorii hållande vid alla tillfällen, ja ock tå he-
la Stiftets Prefterfkap var tilllammans , inrätta.
des. Thetta rummet kallades tå »ja Capitlet &
till fkilnad från thet gamla och behäller än i
dag famma namn , ehuru DomCapitlet nu i
långliga tider ej mera ther haft fitt tillhåll,
Vid fjeltva Confiftorium förbättrade han inrätt-
ningen och fammanfattade viffe reglor thervid,
under namn af Forma Confiflorii, hvaraf dock
nu för tiden ej mer än namnet är bekant, .
Så mycket vet man, at Confiftorium fördeltes
| Minus hette thet , tå Biſko-
pen allenaft hade fina vanliga Bifittare med
fig , fom voro vid Domkyrkan och Gymnaſi-
um ; men majas , tå vid fvårare ärenden vifle
Paftores

*) Thetta rummet år mårkeligt theraf, att thet juft
var bår, lom Konung GUSTAF then I: ſte framlade
för Capitels- månnen Bilkop Peder Sunnanvdders
förrådifke bref och gaf Dom-Proften M. Knut.
in tilbörliga lexa, för thet han fig til Bilfkopens
förfvas utlade,

-

Paſtores från Landsorterne äfven inkallades ,
hvilka hade någon heders förmån för the an-
dre och kallades Capitalares, At fyfslorne
måtte gå få mycket fortare, antogos af Le&o-
rerne tvänne till Notarier, fom hade af Conliſto-

rio fin färfkilda lön, och borde then ene fva-

ra till alla arender i We/fmanland then' andre
1 Dalarze, Om Conſiſtorii handlingars ſamman-
fökande och noga förvarande, var han högſt

angelägen , hvarioxe ock i the Preſtehus, thit '
man kunde tänka några fådana ſaker kommit',

noga underſökning ſKedde. Så hände, t. ex.
hos Joannes Jona Kyrkoh. t Möklinta, ſom
fordom varit Domkyrko - Syflornan , och hos
Stephanas Olai Bellinas , Paftor i H usby och Bi-
ſkop Bellini Son, hvarigenom mange gamle
documenter kommo til rätta. I Förſamlingar-
nas Acter upföktes lyen gamle bref och Hand-
lingar, och till Archivi förbättrande aflkref-

Vos uti en få kallad Copiæ- bok , hvilken än i
dag i mångfallig matta är till nytto och gifver '

uplysning om Kyrkor och Preftebord , flun-

dom långt tilbaka för reformationen, Biſkops-

huſet, ſom tillförne ſett rätt illa ut, upbygde
han näftan af nyo, utom thet at nâgre gamle
murar här och ther ſtodo qvare, hvarföre ock
till minne terraf, „hans ſköldemärke, en Kuda,
1 &en hugget , | fattes öfver ingången thertill,

ſom tå thet ne år 173 - upbygdes , blef n&d- |

tagit, men ännu likväl till en åminnelle

forvaras.

§. I 9.

Thet
i Stiltet at
Och upmi
god lag 0
råka I f0
1571 alt
dan linge
var tilricke
Omftändighew
Pane bvar

hV&Yigenou

lag kanns,
Da Var ut
algdras, —
hit! verke

kuar eter

tt med altn
benom hvil
et konde 4

fom höls d

4 tl ep lte

1620 nn 8.
- da Ved;
fOfb& ttrin
lune Ul.
ſti dr
hitd f&der
fa' mam”l'l(
ma i0 Ohh
llernz

—

Thet är nu tid på att vi begifve ofs ut
1 Stiltet att anmärka vår Bilkops hushällning
och upmärkfamhet på alla ſtällen. Utan en
god lag och theſs verkfällighet, mäſte all ting
råka 1 förvirring och villervalla. Then äår
1571 af trycket utkomna Kyrkolagen hade re-
dan länge varit klagat öfver, att han hvarken
var tillräckelig , eller efter tidernas förändrade
omſtändigheter lämpelig. Hädan hade Bifko-
parne hvar efter annan författat någre reglor,
hvarigenom förefallande mål, på hvilka ingen
lag fanns, eller ther lagen genom långlig va-
na var utur bruk kommen, kunde rättas och
afgöras. - Redbeckiss ſom märkte huru mycket
häri verkeligen fattades, tog ſig förthenfkull
ſtrax efter anträdet tillj Bilkopsämbetet före ,

att med allmänt famtycke författa viſſa reglor,

igenom hvilka bättre ordning och fkick i Stif-

tet kunde flå att vinnas. På förfta Preftemötet

fom höls d. 6 Sept. I619, gjordes redan här-
til en liten början. Men på thet andra, år
1620 in Sept, blefvo 16, Canones med allmänt -
bifall vedertagne, fom icke litet bidrogo till
förbättring och hvarjehanda oordningars affkaf-
fande. Till exempel: ther ſtadgades om prediko-

förhör, ſom aldrig tillförne blifvit hällne, hvil-

ka i ſtäderne borde fke ifrån klockan tolt till
fammanringningen i aftonfången , tå både hög-
mällo och ottefångs predikan fkulle examineras,
Skriftermål fkulle aldrig mer förehafvas , fom
— Ne förik

&
ö —

—

förut fkett, under det tron eller mäſſan föngs,
Kyrkoväktare, fom öfver alt icke funnos, blef-
vo påbudne, m. m. — 1621 lades fju andra reg-
lor härtil, hvaribland then var märkeligaſt, att
Preſtamöte fkulle hållas två gånger om årety
hvarom mera på ſitt ſtälle. Och 1622 åter tio
andra , bland hvilka then var befynnerligalt ,
att hvar Paftör och Capellan blet förbunden
att hvart år köpa en ny Theologiſk bok, och
vila fig äfven med flit hafva läft then ſamma.
Men ſom thetta alt äntå icke var tillräckeligt
och Bifkopen I anledning at then Liffländfka

vifitation fom honom blef anbefalt 1627, hvar-

vid honom àlades, att författa en Kyrko-Or-
dinantia » tog ſig före , att utur 1571 års Kyrko-
lag, andre federmera utkomne Kyrkoftadgar
famt hvad eljes nu i Welterås Stift färfkildt til
god ordning öfverenskommit Var ; göra ett for-

meligt ſammandrag: få ehuru thetta egenteligen -

var upfatt till Liffländfka förfämlingarnas tjenſt,
blef thet likväl federmera til efterlefnad i Stif-
tet a), ehuru allenaft i MSS., vVedertaget och
nyttjat, tils Bilkop Laarelius gjorde ett nytt
och förökat fammandrag b). - Tilläte rummet,
fkulle thet icke vara af vägen, att itur theffa
Rudbeckii Kyrkoſtadgar utdraga åtfkilligt , ſom
| ' S både

4) Ar 1632 blef thenna Kyrko⸗Ordinantia på Preſte-
mötet uplåfen och approberad. SE
b) Thetta Laurelifka Sammandraget, ſom ock i MSS;
ånni mångeltådes i Stiftet finnes, kom dock aldrig
till någon full efterlefnad ; faft thet vann mycken ap-
probation af Kegeringen på Riksdagen 1604.

M

3653

ele⸗

Jnig
Lö

både kundei anfeende till förändrade tider och ſe-

der , roa och äfven förrjena upmärkfamhet *);
men för vidlöftigheten ſkull, nödgas man lem-
na them ſom i fådana mål äro curieufe ; att i
fjelfva MSS., fom dock nu är rart , bättre ut-

röna, huru god lagftiftare han varit. Om hans

ſätt at ſkipa lag och bringa honom i verkftäls
lighet, mäſte något anmärkas. Härom kan
alrabält dömas af the acter han efter fig lem-
nat. Ther är mer än nöjfamt at läſa them;
ty med all upmärkfamhet är omöjeligt finna;
at någon gång egna afligter ; veld och vän-
ſkap fått råda. Om få varit, fkulle thet lätt
kunna ſes, emedan fakerna tå ej blifvit infvep-
te 1 konſtiga formaliteter, utan helt nakne i
fitt ſammanhang föreftälde, Sâ vän fom ovän

fick hvad honom tillkom ; antingen thet var

godt eller ondt, Man kommer härvid ihog hvad .
iom hände med Mag. Zen. Palma i Fahlun;
hvaraf, fåfom en fpeciel caſus, alrabäſt kan
dömas om vår Bifkops ovåldighet. : Han var
à 2 Rad

*) Rudbeckii Kyrkoſtadgar innehalla fòljande Capirel:

1 Om Guds ords predikan och Chriſteliga lära.
2. Om allmånnelig bön, . 3. Om Kyrko - Sånge
4. Om Dopet, 5. Om fyndaber och aflösning,
6. Om Herrans Nattvard. 7. Om Åktenfkaps
8 Om the fjukas beſôkning. 9. Om the dödas
begrafning. 10. Om Preſter och Prådikoåmbetet,
II. Om Bifkopar, 12. Om Preſtamôte. 13. Om
Viſitation. 14. Om Probſtar. 15. Om Kyrkor,
thels egor och inkomſter. 16. Om Klockare,
17. Om Scholar. 18. Om Capitel eller Conſiſt.
Ecclel. 19. Om Hofpitaler och Sjukftugor,

&s

Rudbeckis intime vän, och hade från lingre tir
der thet varit; men tå en hop felaktigheter ,
them man nu icke vill upräkna, emot honom
angofvos, halp vänfkapen icke. Han måtte
från både Preft och Pattorat , ehuru mycket,
fom af et Radbecku egenhändiga bref ſes, thet
ömade Bifkopen fjelf *). Laglydnad, fom med
onäpſta fel icke kan beſtà, var honom kära-
re än alt annat. At vrida honom med mutor:
var omöjeligt , icke eller till nàgon del räde-.
ligt att förföka, ty fådant bekom ganfka illa,
Ericus Peiri, Paftor i Ramnäs förfökte en gång
muta ifrån fig partes på Preftmötet ,; och fän-
de Bilkopen en ged göddan flar, ſom orden i

hans bref lydde ; men ftuten gick hem och Herr

Erich blef för fin tilltagfenhet , jämte någre an-
Are fel, fufpenderad. Man fkulle af viſſa om-
ſtändigheter ſom then tiden paſſerat, Kunna
döma om för mycken af honom brukad fträng-

het; T. ex, at Prefter fattes i proban ; atthe

ſom
8y I ert bref till M. Sam. Malmenius i Tuna, fkrit-
ver Rudbeckius härom Tåledes: I bidien för Mä-
ſter Jon i Fahlun: hvi gôren i thet? veten i icke
hurudane vånner vi varit? Skulle jag icke hjelpa

offenteligen af predikſtolen måtte afbedja fel ,

honom , om han ſtodo till hjelpandes 7 Men ed, '
ämbete , lag och ſamvete förbjuder mig att 1c ige-

nom fingrarne. Helſen Måfter Jon och ſâger ho-
nem, att jag icke kan ſättja en fläck på mitt
ämbete för vår gamla vånfkap [kull. Bidien ho-
nom tåleliga lida fitt peen y men att thet ej må

lända honom till eevårdelig fkada, utan han pä

nägott fått upråttas igen i ſinom tid, tberom
Kall jag mig ombe flita.

Oita

0M

fom tu knapt anfes therföre; m. m, Men man
maſte döma om fträngheten efter tå brukelige

feder och lagar: när the ej öfverfkredos , var

Krängheten icke Bilkopens utan lagens. När
fakerna handterades med få rena händer ; Kun-
de ej annars fke, än at lagen fick fin gilla
gång , och ämbetsmannen dubbel myndighet,
then han dock aldrig miſsbrukade. Ly Oan-
fedt hans räd och mening blef merändels an-
ſedd för then bäfta , var dock längt ifrån at
han med myndighet ville påtvinga nägon at
tänka lika fom han. Man fer tvärt om huru
han icke allenaft hört, utan ock begärt höra

andras meningar, på thet hvad bäft och med

lag enligaſt vore , få mycket fäkrare måtte an-
träffas, . Therföre tå vigtigare màâl föreföllo.
at afdömas , Var han icke nögd at rådföra ſig
med the vanlige Capitelsmännen, utan inkalla-
de ock the på landet boende Capitulares till
råds, Ja, ther fakerna talde upfkof., hände
ofta at the till allmänna Preſtmöte uppfkutos,
tå hvar och en af Prefterfkapet hade frihet at
fäja ſin mening. Särdeles hände thetta med
Preſters befordringar till- Paſtorater, Probſtars
tilllättande, m. m, hvilka mål fillan annerledes,
än på Preftemötet, med allas bifall blefvo af-

-.

giorde. Som thetta alt å ena fidan utmärkte en

alt för liten lyſtnad at enväldigt göra och lå-

ta , få teknade thet ock å andra ſidan en beſyn-
nerlig förfiktighet , at i kinkuga och omdö-
men underkaſtade màâl, afvända tillfällen
till the omilda utlåtelfer , ſom ofta öfver ämbets-
àA 3 mäns

7

mäns rättviſaſte göromål otidigt maPe höras.

Men Vi gå nu till något annat,

§. 20.

At hushålla rätt i Stiftet och &yra alt i fitt
ſkick och ordning, fordras at i hela thefs vidd
och till alla theſs omſtändigheter kännat. Gan-
fka liten hjelpreda fann vår Rudbechius för fig
i thetta màlet, hvarföre få i anfeende till ho-
nom fjelf, [0 h för efterkommande, thet blef
angeläget, at ſtälla thetta i behörig redighet.
En geographiſk belkrifning öfver Stiftets Sok-
nar, theras belägenhet och gränfor, Kyrkor,
hemmantal, med mera, var till thetta ändamål
nödigt , hvarföre ingen koſtnad och möda fpara
des, at få then ſamma med möjeligaſte accu-

rateſſe och noghet författad. Biſkopen hade fjelf:

under ſina Vilitations-reſor härtill gjört en bör-
jan, och finnas ännu uti hans få kallade me-

moriali quotidiano, Chartor öfver en ſtor del

af Stiftet, med hans egen hand författade. En
General- Charta, inne fattar alla Socknarne i

Weftmanland ifrån Öfter vid Björkeſtad, ther
Stiftet: begynner , till Fellingsbro i Wäſter, ther.

Nerikes Eandshöfdingedöme tager vid. Hon
firyker i Oſter jämte Sagin upp till Sala ; och
få till Möklinta, går fa.' på norra fidan fmbl.d
Fernebo å? Norberg och vidare ut med Skin-
ſkatteberg och väl ſtra Schedvi till Felsbro igen.
En annan finnes ötver the Förfamlingar ſom ly-
da under Nerikes Landshöf ſdinged' me, fåfom
Nasby , Ervalla, Nora, Gr ythytta ; fquf;, Ljus-
nars-

—

a 227

narsberg och Ramsberg. Utom thefs ſpecial-

Chartor öfver nägra Socknar, fåfom Wäla,
Kolbeck, Arboga, Felsbro, Nora och Linde.
Men Bifkopens många göromål och korta vi-
flande på hvart ſtälle, tillſtadde ej at han fjelf
fortfor härmed. Antogs altſâ en ſnabb Student

Anders Petriy Kyrkoherdens 1 Grenge Pehr Fol-

kernii ſon, at med Biſkopens och Capitlets koſt.
nad förrätta thetta arbetet, thet han ock åren

1632 Och 1633 bragte till flut, få at fullſtän-
dige Chartor med fmå beſkrifningar öfver alla

Stiftets Socknar till Confitorium blefvo inlefs
vererade. Skada och ftar fkada är , at thefle

med mycket annat , år 169 - tå Kyrkan brann,

omkommo , emedan ofelbart therat mycket ljus
om thet förflutna ſtätt at inhämtas. Härigenom

men then borde med en nogare anteckning till

ſina minſta omſtändigheter fullföljas. Okver
Förſamlingarna och theras Kyrkor, preſtebord,

egor, m. m. var tillförene aldrig någon full⸗
komlig och tillförlitelig befkrifning gjord , utom,

någre: gamle inventarier , ſom ännu finnas, Och

föga mer innehúlla än huru många antipendier,

var nu en god grund lagd, äfven till Stiftets
kännedom i Kyrkofaker och Eccleſiaſtique màâl;

humeraler, Chorkâpor, rökellekar , gamla mäs=

feböcker, m. m. funnos i Kyrkorna. Thetta

var altför ringa , hvarföre Radbeckins inrättade

en få kallad Matricula, ſom trycktes med viſſa

titlar, hvarunder alt ſom till Ecclefiaftique= :
ſaker hörde 1i hvar förfamling antecknades.
Här blefvo. annoterade Byasoch gårdalängd 1

4 Sock-

Socknarne tillika med folkelängder , Kyrkones
betjenter, Preſte-Capellans- Klockare -och ther
the funnos , äfven Kyrko -bord , med alla fi-

na tillhörigheter i åker och äng m. m. In-
ventarium få i löſt fom faft i theffa gårdar ,.
Kyrkoherdens med öfrige Kyrkobetjentes lön

och inkomſter, Kyrkans hela Inventarium , thefs
upbörd och utgilt , äfven fom ock hvad i pen-

ningar eller materialier kunde vara at tillgå. — yt

Härigenom blefvo icke allenaft Kyrkornas till-
hörigheter , få i löſt fom faft, jämte Prefte-

borden, fom tillförne fkamligen blifvit fkin- -

grade och ſtympade, bibehällne i fitt rätta fkick,
utan fattes man ock i ſtând, at i en haſt fe til-
ſtändet hvad œconomien beträffar i hvar för-
famling, få at utan mycken efterfrågan man
kunde fluta , hvad vid förefallande omſtändig-
heter var till görande. Thenna inrättning var
verkeligen en af the ſtora fom Ruedbeckias vid-
tagit, och hafva hans Succefforer alt till Biſkop
Carlſon anſett then för få nätt , ordentelig och
nyttig, at the altid fölgt henne fåfom et mön-
ſter i the inventarier fom vid General Vilita-
tionerne blifvit hâllne. Till bättre ordnings
vinnande bland folket, blefvo ock förſt genom
vår Bifkop ordenteliga Kyrkoböcker inrättade,
hvari Kyrkans räkenfkaper , födde , döde, gif-
te, in-och utflyttande m. m. anteknades.
Hade man i the följande tider varit äfven få

mån om at fortfara i fådan accuratelfe, och

förvara theffe böcker , kunde nu mycken nyt-
ta och uplysning i hvarjehanda mål theraf vin-
a ' — nkaas;

aones
OM ter
hh
gåtdar,

ntes lön -.

m, thels
d I pell
t tillva,
pas till
Preftes
vir [

tta fkick,
haf le tih

hvar för
gau tia
ind
mg vat
in Vide
| Bikop
ee och
e mot
ordotass
t genon
'mråftadfy
dödöing.
telntes
ve M
le &
en ”Yt'
cmf vir
na$3

E

x — - 329

nas; men när tilcyn felas, infinner ſig vards-

| losheaen fom fördärfvar alt, och är till bekla-

gande, at knapt någon Kyrka i Stiftet är £
ſtänd at upte fådane gamla monumenter; utom

Weſterâs, ther the finnas alt ifrån år 1620,

SYSr §. 21.
Men icke nog at Radbeckias fåledes fatte
ytre hushällningen. i Förfamlingarna i godt och

behörigt fkicky han fåg faft mer therpå, at

ock intet nmalle måtte tryta , hvarigenom fol-
ket i fin Chriftendom måtte uppbyggas och Kkun-
fkapen om Gud inom Stiftets gräntfor fortplan-
tas. Såfom hit hörande bevis fär man förſt
med alt fkäl anföra the flere Scholæ-inrättnin-
gar 1 Stiftet, lom genom hans bedrifvande blif-
vit verkſtälde. Utom ſtäderne Arboga, Kö-
ping , Hedemora och Fahlun och en enda -
Landsforiamlng, nemligen ſt. Tuna i Dalarna *),
var tillförene ingen ordentelig Schola till fin-
N5 1 nan-

*) Thenna Schola i Tuna hade ſin uprinnelſe från then
tiden, tå Tuna Bifkopar voro bekante. Thet år
af gamle acter bevisligt, at redan vid 1560 en
Trivial eller Cathedral Schola, fom vid fjelfva Bi-
kops Såtet, hår var inråttade Man vet ånnu
namn pà en mårkelig man M. Ericus Petri, ſom
hår varit Rector, hvilken förut varit Præceptor
får Konung GUSTAF then Förftas Ålfprm*[år.
Med thcnnas Anka huftru Walborg - -. - var -
thet ock fom Bilkopen i Weſterâs M. Erasmus .
gifte ſig. Mänge hafva undrat huru thet ſetat i-
hop att bemålte Bilkop tagit en Scholæmäſtare äns
ka från Tuna, men faken år ej få underlig , når
man vet hurudan Scholemàâſtaren varit.

nandes. Hvad okunnighet therföre bland all-
mogen, fom för aflägfenheten fkull ej hade
råd at hälla fina barn vid theffa lärohufen,
then tiden måtte hafva varit, är lätt at begris
pa. Man vet ock af fäkra bevis, at thet Var
ganſka rart, at bland gemene man finna nå-
gon fom kunde läfa i bok och fåledes fjelf på

något fätt törkofra fin kunſkap. Till at af-

hjelpa et fådant Barbari, var therföre ingen
annan utväg , än at tänka på nya Scholars in⸗
rättande , thet Raudheebius ock, få långt ſom
möjeligt var , fökte at bringa i verket. Sale-
des blefvo i alla Städerna 1 Stiftet ſädane lä-
rohus uprättade , nemligen Linde, Nora, Sa-
la , Sdter och Aveftad, hvarförutan Fablu Pæ-
dagogie i en Trivial-Schola, till ortens ftörre
begvämlighet förvandlades. I Landsförſam-
lingarne mötte flere fvårigheter, emedan ingen
tillgång var till lön och menigheten anfåg för
en onödig nyhet at få fina barn bättre under-
vifte än the vora fjelfve, åtminftone tyktes them
för känbart, at fjelfve. bidraga något till en
Scholæzmäſtares underhållande *). Således måt-
te vår Biſlkop nöja ſig thermed, at allenaft 1
Aaunhktorps Och Felsbro Förfamlingar få en ſà nyt-
tig inrättning faſtſtäld och vidtagen. Men utom
hvad fåledes till barna = undervisningen vidgjor-
des, var ock nödigt, at Förfamlingarne med

*) Redan 1621 på Preſtemôtet blefve Paſtores påminte
ar allkaffa onyttige Klockare af Klockareborden
och taga Djeknar i ſtället fom kunde vara bå-
de Pxdagogi och Klockare. *

4

——0—0———

ltåc
v0 f
garn
Ogö
alt |
fkull
karel
p0 &
bragtes

— Förlml

m aban

IOT, På
kzm,'ap
O lie

A
M
I Tu
pell,
rhhet

d all:
I ejdale
irohulkn,
at Degm
t thet var
finna k
es feltpå
i atat
öre Ingen
holars i0
mrr [Om
et. We⸗
hdane |
Nwa, I

Pabla Pr

tens Kün
ndsköttun⸗
dan gen
anläg ſir
a er⸗
;R&QS ihem_
g0t tl en
JFÖ”* måt
1ena& |
; en låe
en vid
en wdfrl()f

;garBC K

tik

ores Unin
gch mbofd

JC 7313 å

tilräckeligare Preſtebetjening än tillförene blef.
— VO förſed de. I mer än halften af Förſamlin.
garne faknades Capellaner i Ruadbeekii förſta tid.

Ogörligt var at en enda Preſt, färdeles 1i vid-
löftigare Socknar, kunde hinna med at fköta
alt Iom fig borde. Biſkopen begynte för then-
fkull med all drift, infitta Capellaner på Kloc-
kareborden, och ſtälla theffe Iyslorna på nå-

gon faſtare fot än the tillförene varit. Saken

bragtes ock få vida, at föga mer än ' 8 fmå

Förfamlingar kunde vid Rzadbec/m död fäjas va-

ra utan Capellaner , faſt federmera famma ſyIs-
lor, på ſomliga ſtällen, blefvo åter på någon
tid mdmoue, Alt thetta vitnar nog om hans
nit at bibringa folket en redig och tilräckelig

kunfkap i theras Chriſtendom; men man får.
ock lägga härtill, hvad han berömligen

om nya Kyrkors upbyggande och flitigare
Gudstjenſts ”hållande på viffa ſtällen anſtaltat.
I Ljasnarsberg , Grythytta, Fualfjö,, Såter ; Sala
frad och Aveſtad blefvo Kyrkor aHn les af nyo,
anlagde, at nu icke nämna Capellen Enbacka,
1 Tuna och Wdmus i Mora, famt Grenges Ca-
pell, hvilket väl icke blef upbygdt ; men dock .
frihet år 1630 thertill gifven, ” Andre Capell,
fålom Mockf;ardc 1 Gagnäf, Boda i Rättvik ,
.Ah'usber s i Elfdalen, Tmn ſtrands i Lum,,
Öije I Malung fingo tillökt Gudstj enft med fle-
ra predikmingar om àret än tilförene varit
vanligt. Somlige af the ofvannämde Kyrkor,

fådane nemligen, ſom làgo för längt borta fran

the F örlamlingar 5j hvarunder the forut lydé, :
- £JOL-

332

gjordes till, färfkilda Paſtorater, fåflom Ljus-
narsherg, Sdter och Grythytta, bvartill ock Sund-
born med Gunnilbo få räknas, ehuru the förut
haft Capells eller Annexe Kyrkor, Andre fin-
go ſtändige Capellaner , fålom _7,4![_;5 och Sala.
Och ſom BlikOpcn i alt thetta låg å ena fidan
på folkets förbättring och undervisning, få la-
gade han ock å andra fidan ſâ, at the Preſter

fom blefvo antagne vid fådana Kyrkor, måtte
med få tillräckeligt underhåll blifva törfedde,

at the utan fuckan under tiggeri och armod
måtte kunna göra ſitt ämbete.

$. 22.

At få theffa med flera fådana anſtalter i
bätre gång , thertill hulpo thenne vår Bifkops
täta och flitiga vilitationer i Stiftet, - Han bör-

jade med them ſtrax efter fin hitkomſt och flöt
ej förr at årligen refa omkring, än hans kraf-
ter och tilll tötande kropps bräckligheter ej län-
gre ſädant tilſtadde. Härigenom hände at han
två gânger med ordentehga vilitationer gick
Stiftet igenom , utan at theri beräkna hvad re-
ſor han tillfälligt vis till några Förfamlingar
kunnat göra. Thet vore nöjlamt nog at folja
med honom på theffe Vilitationer, och fe ef-
ter huru han på alla ſtällen lagar alt i ordning
ock fkick , hvartill anledning nog gåfvos både
af änhu ofnge Vzhtauons-A&er, och af hans
memoriali quotidiano, hvari thylike faker af
honom äfven blifvit antecknade; men thet tor-

de blifva för vzdlofugt. I korthet at föja , lio*
JH

fan ej
ab Iht
hvad h
lingar,
ſin, uv
biilva a
iv och
firafiade
fom ma
des, uar
hederlig -
tl Holp

OM gåt

1022 1I
gen påy
kulle fke
non ther

| tbr lacr

med theft
k efm Q
derlikte
åoman
Och Om
era l
in
n eie
mitic
Målet,
Syndare
ther Pr

Ln
e lön
dre fir
ch Sada

a bdan

N (å l&-
Prelet
? mält
rledde,
anmod

nåalker I

Bilkops -

a0 bör”
ch föt
N$S kt&k*
sa ha
vad ter
t lö
hh

0 hd —

af hf*un.s

å

han ej på viſitationer för några biaffigter : icke
at rikta ſig felf, Ty ſant är, han tog emot
hvad honom gafs både af Prefter och Förlam-
lingar, men huru han använde thet , icke till
ſin, utan publici nytta, fkall framdeles vidare
blifva anmärkt. Icke heller refte han för at roa
ſig och lefva i kräslighet och välluſt. Han
ſtraflade icke allenaſt med orden thet öfverflöd

fom - mångeftådes vid fådana tillfällen föröfva-

des , utan ock i fjelfva”verket. En vils, eljes

hederlig Preſtman, måtte en gång böta 12 dal.

till Holpitalet, för thet på vifitationen hos ho-
nom gatt för öfverflödeligen till. Redan år
1622 hade han på Preſtemötet allvarli-
gen päyrkat, at inga öfverflödiga koftnader
fkulle fke vid viſitationerna, och blef en Ca-
non therom författad: Modus fervandas in ſum-

- tibus faciendis in viſitationibus. Hans rätta atfigt

med theffa befök var fåledes , at fjelf in loco
ſe efter om alt tillgick fom fig borde och at i
annat fall rätta hvad fom behöfdes. Han un-
derfökte fåledes om folkets kunfkap i Chriſten-
domen, och icke allenaft om kunfkapen , utan
ock om fjelfva lefvernet, Funnos några på en-
thera fättet felaktige , fågs med them icke ge-

nom finger , utan blefvo the allvarligen med

ſädan Kyrkoaga ſtraffade, fom then tiden var
brukelig. Thet är mer än märkeligit at fe hu«
ru nitilk. och accurat vår Bifkop var i thetta
målet, Thet finnes ännu efter honom långa
Syndare - regifter med egen hand fkrifna , hvari >
efter Probſteriernas och Socknarnas ordning alle
' uppen-

334 —

uppenbare ogudak tige äro uptecknade, merän-
dels ock tillfatt af hvem the förſt blifvit an-
vilne. Theſſe Förteckningar hade han akid
med ſig pà Viſitationerna, och viſte fåledes

ſtrax hvilka i hvar förfamling i fynnerhet bor-

de etfterfrågas. Om Preſternas förhålllande få' i
ämbetet iom utom, ranfakades på thet nogaſte,
och undfluppo tbe minfta fel, fom eſter then

tidfens feder kunde gifva anledning till förar-

gelſe, icke tillbörlig cenſur. Till prof må man
nämna hyad fom hände med Iſrael Andreæ Pa-
flor i Orèdt. Han gick vid Vilitationen utan
kasjecka och hade ätven hund med ſig i Kyr-
kan på fjelfva Vilitations dagen , hvarföre han
fick ett hårdt tilltal. Vaàra tider fkulle döma
annorledes häröm ; men man måtte rätta fitt
omdöme efter then tidens feder ; tå ſâdant höls
oanfländigt och förargeligt. Kyrl xornas tillhörig-
heter öfverfågos; jämte thet at Preſtebordens

beſkaflenhet och tilltånd bäde i hus och ägor

noga blefvo till rättelſe för framtiden befk rif-
ne, få at Radbeckti Vilitationer lagt grunden
till all théen redigbet och ordning, ſom ſedan i 1
Stlitet Varit till finnande.

§. 23.
Vid thet man nu talar om vår Bifkops
Viſitationer, maſte man afbryta ämnet, hvad
Stiftet angâr, för at beſkrifva en färdeles märk-
värdig Vilitation, fom Kudbeckius, på hög Be-
fallning i Liffland målte förrätta. Kyrkovä-
lendet var i thetta Landfkapet i et ganfka flätt
och

och $ö
Konun
fåg ha
h, i
genon
1627
erbåll
förlatt
Welter
balvand
lus Lef
fentys
Comm
Juume
Copif
lad, I

h tl

Thet

| Om

1
N
es dd
utal p
akt (ra

axd
adde f
updf&g:
hde D

l i

Uundel

dé, ön
han akil
e flede
nerhet bors
bet nogale,
eſtet tben
: till förat:
of ma man

Andrtt Pa

”neu “

* han
julle döma
; fita lt
hdant höls
s tillbör-
bordc*l

och foxfallt tillftånd , hvxlket tå then ſtore
Konung GUSTAF AD JOLPH ville uphjelpa ;
fåg han ingen i?mckehgaw till en få vigtig fyfs-
la , än vår Bz%k()p 1 Wefterås. Han blet altfå
genom Konungens Conftitutorial at d. 27 Apr.
1627 förordnad thertill, och begaf fig efter
erhållen hög Inſtruction 1i 26 nguoa Ppuncter
författad , ſamma år d. 14 Junii på refan ifrån
VVeReras och fedan d. g Julii ifrån Stockholm,
hafvande med ſig i följe M. Andr. Er. Dalekar-
les Lector Theol. i Wefterås , M. Gabriel Hol-
ſtenius Lect. Gr. Lingvæ, Chriftophorus Schilling
COmminifter i Lundby, fåfom - Notarius, ſamt
Joannes Elai Terferas och Svero Nicolai fålom. .
Copiſter, D. Martinus Aſchanius Paſtor i Fre-
ſtad, fåtom Ryſk och Eftnifk tolk , hvilket he-
la ii?l&»ap d. 15 Julii till Revel anlände.
Thet lönar mödan innan man begynner Heltva
Viſitationens befkrifvande , att någöt anmärka
om Kyrkofakernas tillſtänd här i landet, Sjelf-

va Kyrkorna voro till flörre delen förfallne,

Preftebordens ägor bortinappade, Prefterſka-
pets lön ufel, at the maſte lefva ſom tiggare
utaf nåd och therföre gma ſin tjenſt efter gad-
aktiga âhörares behag. Scholar och Lärohus

| ſaknades, Proftar och n*! ymmsamn öfver the

andre Preſterna voro icke heller, utan hvar
rådde fig fjelf. Ty ehuru någon tillfyn varit
updragen then fom var Paftor vid then få kal-
lade Domen , och Supern*xtm*rlnntvn 1 ſtaden Re-
vel äfven tillmätte fig någon myndighet öfver
LandsPrefterna , var ”theras myndighet likväl
få

” > Jlärde ock ogudaktige.

få liten, at om någon gick t111 råds med them,
. fkedde thet ej fåfom hos theras Förmän, utan
fom hos vänner. Preſterne voro ofta ufle 0-
The flåfte kunde ingen
Latinſk glola. Man tror icke at nu tör tiden
kan lända till någons nachdel, at anföra några

anmärkningar, ſom Raaheckins öfver thefle Pre-

ſter gjort. Om Paſtor i Weifenften Georgius
Frohn ſkrifver han: Sator, miles fuit, neſcit
lingvam latinam. Om Paſtor Zacobus Pavo i
Hallial: Neſcit ling. lIat. Callet Germ. & Eflon,
ling vam, tres habet uxores. Om Paftor i Kegel
Siephanut Badvitz : Nefeit lingv. Lat. mwclm:
rabula &c. Af ſàdant Prefterfkap kunde ej kom-
ma mycket godt. Therföre bedrefs af menigs
heten afguderi vid ſtoder, beläten, i lundar och
fkogs - Capell. — Dryckenfkap Oc,h lösaktighet
föröfvades i högſta grad. När Bonden ledsna-

de vid en huſtru, lom blef gammal och 1 hus-

hållet aflägfe , tog han fig en ung ther brede-
vid. The dölla begrofvos ofta icke i Kyrko-
gården på Chmfcehgt vis, utan hvar thet beha-
gades, hemma pàâ Akren, eller i ſkogen på
hednifkt och vidfkepeligt ſätt. All ordning och
Kyrkoaga var borta. Ahörarena talte emot
Preften på predikſtolen , och är löjeligt hvad
hände d. 23 Sept, i fjelfva Revel, under Rad-
beckii thervarelfe, at mitt under thet Preften
predikade, gick en Bonde utan för Kyrkodö-
ren och bldRe på ſin fäckepipa. Utan at an-
föra mer, ſer hvar och en huru tillſtàndet var,
och huru nödvändigt var, at en allmän Viſita-

tion

tn till £
finde måt
var , lm

| Prefterkop

lii infona |

| theafer c
| angå, jimt

al hbvar Fö
fraktande ar
ilven ock Up
k ager fouv
Nar 3 Ryck
?hetma kalll
Intet ('Ompm
them tbe dor
9a hr lamman
ikie la
| /fndrm 3
EX therag €
00 fo leE t

H&m
mi he
utan twt 51

tOUO fma |

* 6 ,eltem

i

N
ln

åra
N
n
ed
|
jM
e
ly
Dillr
ue

oc

het

199 ;

l

ö

= 3²

tion till fådana ofeders och oordningars affkafs
fande måtte hàllas. När nu Biſkop Rudbeckius
var , ſom fagt är, ankommen , fkref han ſtrax
d. 18, 19 och 20 Julii bref ut till famtelige
Preſterſkapet i Revelfke Stiftet, at till d. 30 Ju-

lii infinna fig i Revel och hafva med fig alla

the acter och handlingar fom Kyrkorna kunde
angå, jämte fyra bofafte män , til det minfta
af hvar Förfamling. Prefterna i fjelfva ftaden,
fruktande at theras lilla myndighet fkulle lida ,
äfven ock upftudfade af Magiftraten , fom vil-
le agera fouveraint och ej eller gärna fåg fin
magt 1 Kyrkofakerna förfvagas, giorde emot
thenna kallelle åtfkillige invändningar och ville
intet comparera, förebärande fina privilegier ,
them the dock aldrig gitte framvifa. Offente-

liga fammankomfterna begyntes d. 6 Aug, med

vidlöftige ; Latinfke tal, få af Bilkopen föomr
M. Andreas Dalekarlus; men Stadsprefterfkapet
med theras Superintendent M. Weftringisas , infun-
no fig icke förr än d. 9 Aug. tå disputatio Sy=
nodalis blef hållen, men förfvunno fedan på

nytt. Härvid hände något löjeligt , fom man

må berätta: Trenne Capellaner af thetta följe ,
utan tvifvel intalte , voro få näsvife, at the
intogo fina rum vid bordet , hvarvid the gam-
le Prefterna och Probftarna borde ſitta. När

tà Bilkopen fåg , få lyda orden i fjelfva Rela-

”tionen , Probſtarne ſtâ på golfvet, ſade han
”till en af Capellanerne ſom intet fkägg hade:
”Ta juvenis difcede a menfa , & relinque Seniori-
”bas loxum. När tå the två ſom ytterå fåto
; X a DÅd

I

”hade upftigit och fläpt the andre fram om

'ſig, ville the äntå tränga ſig till bordet. Tå

”fade åter Bilkopen: Vos Sacellani eſtis, occupate
alia loca, nemo vos ad menſam invitavit. Difci-
”te deinceps modeſtiam in congresſibus. Och målte
”the med blygd vika ifrån bordet.” Vid ſyno-
dal Disputationen præſiderade förfta dagen M.
Andreas Erici Datekarlus, men then andra M.
Gabriel Holſtenius, tå äfven the tvänne af Bi-
ſkopens medfölje , Zoannes Elai Terſerus och
Sveno Nieolai, till lut opponerade på græki-
ſka, hvaröfver the olärde Eftniike Preſter rå-
kade i mycken förundran och häpenhet. Men
at berätta huru Biſfkopen fökte afgöra och

bringa till flut the ärenden, ſom i ſynnerhet

blifvit anbefalte, gjorde han ſtrax vid början
af thenna ſammankomſt ſig underrättad om
Revelfka Stiftets befkaffenhet , och gaf befall-
ning ut, at Prefterna med fina fkrifteliga Re-
lationer, hvar öfver fin Förfamling fkulle in-

komma. När tå theffe Relationer influtit och

tilſtändet befanns fådant, fom man förut i kort-
het befkrifvit , afhandlades åtfkilligt ; fom til
brifternas botande kunde pröfvas tjenligt. Här
tänktes på tjenlige medel, hvarmed Kyrkor,
Gymnaſier, Scholar , Hofpitaler , Superinten-
denter och andre Prefter kunde nödtorfteligen
underhållas ; emedan tionden längſt för thetta
var af Adelen från Kyrkoftaten indragen: Om
Kyrko - Prefte -och Klockarebordens förbättran-
de: Om riktiga Kyrkoräkenſkapers inlefvere-
rande , fom på hela 30 åren icke ſkedt: Här
S tilſattes

—

l
Stad

M

ee
eil
liko
VarC
ev

&

I.
M

tilſattes Probſtar, ſom förr på lång tid ej va-
rit , och Stiftet fördeltes i Contracter. Nöd-
vändigheten viſtes at en ordentelig Biſkop els
ler Superänterdrnt at Konungen matte förord-

nas. Emedlertid tils thet ſkeclde, fkuile then

ſom Konungen på Domen förordnat, hefatta
ſig med Kyrkoregimentet 1 Revelfka Stiftet ,
och ingen annan: Probſtarna fkulle ock vara
thennes medhjelpare i Capitlet: Preſtmöte bor-
de årligen halms fom härtils blifvit förfum-
mat. Tjenliga författningar togos, hvarige-
nom bde Preſter och Ahörare kunde hållas i
ſina (krankor: och gudlöshet med inritade alle-
handa ofeder forqvaijas till hvilken ända thet
af Bilkopen gjorde ſammandrag at Kyrkoſtad-

garna, hvarom till örene är talt, gillades och.

vidtogs, hvilket alt i form af et Syr 1odal- be=-
flut upfatt , af Vilitator med famtelige Eſiniſke
Lands rrelerkape underſkrefs och gillades

till obrottilig efterlefnad. The Revelfke eller

Stadſens Cênfſtorii Preſter voro allenaſt mils-
nögde, och ville på intet fätt beqväma fig, e-
huru ;*ål&(,*pen både genom bret och munteli-
gen confererade med them. An ropade the
på privilegier fom aldrig upteddes, än på Ma-
giſtraten, ſom tillika med them utgjorde Con-
ſnorin m, och utom hvilkas vettikap och näre
varo the ej kunde inlåta fig i något: än på
Revelfka. Förfamlingens inv""mehga tilltånd ,

at 6 någon Reformation betarfvades , med me-

ra thylikt. Omlider efter mycket Winkande
måtte dock Confiſioriu m d. 24 Sept. compar era,
tå

tå Bilkopen lät them höra hvad Inſtruction han

af Konungen fått och bad at the med honom

mu ville gå in uti nägon rådplägning. Super-
intendenten W'eſtriegius fvarade härtill i förſto-
ne ſig vara beredd ; men ſedan Borgmäſtaren
Johan Derenthal hviſkat honom i örat, vände
han om fpråket , och lät förftå at Revelfka
Förſamlingen ej behöfde någon Reformation,
Borgmäftaren började äfven ſtrax therpå at
excipera mot Bifkopens inſtruction, at han icke

vore ſtäld ſpecielt på Revel, utan på Eftländ-

fka Förfamlingarne , hvarföre han förmente then
ſamma vara intet gällande. Et få litet bety-
dande inkaſt uplöſte Bifkopen ftrax , emedan
Revel låg i Eftland och Inftru&ion var fäld
till aniverſos & fingulos in Eſthonia fideles ſubdi-
tos; men han framfor lika fullt i fin obetänk-
famhet , och utlät fig dock till flut, at oaktadt
han ej ville tillåta någon efterfyn i Revels Kyr-
kor , i kraft af Privilegierna , fkulle han lik-
väl uti rådplägningarna om Landsförfamlingar-
na vilja vara tilltädes, dock ej fom Kongl.
Majts ſubditus, utan amicus. Biſkopen fatte
tå up på Latin några frågor angående the få
mycket åberopade privilegier och begärte Con-
fikorii fvar. Borgmäſtaren tog emot them

och fade ſig ſtrax vilja fvara; men i ftället at

fvara till faken , begynte han låta fe fin Gram-
maticaliſka kunfkap, at explicera och refolvera
them, begynnande fåledes : Conſiſtorium dicitur
a conſiſtendo &c. Tà han nu åter blef tilfagd
at afftå med flådant gykleri och fvara rent af,
: mãtte

Onban
hom

uu z
földo —

vikaren
vånde
velka
M
på db
p icke
Hlinds
e thed

meda
; hild
j j ihdls
etänk
sktadt

p lik
ingat«
.OU%L
h
ie lå
eL0M
chem
let 2
Gra
olverå
dM
agd

Ia hH
waͤtte

r⸗

mätte han taga then utvägen, at han ville

communicera frågorna med rådet, fade fig
dock vid bortgången ej hafva i finnet at meå
Biſkopen communicera några Privilegier. Rad- .
beckius dref dageligen therpå , at få ſvar, thet
han för Konungen kunde upvifa , och tå Ma-

giſtraten med Prefterna omlider ej längre vä-

gade dröja, kom från them et fammanrafs. o-
underſkritvit, utur jure Canonico ; men icke thet
minfta , hvarmed Magiſtraten eller Confiftorium
kunde fåfom underfåtare (ſkydda fig från höga
Öfverhetens tilllyn , äfven i Kyrkoſaker. Bi-
fkopen återfände thetta , at åtminftone få thet

underfkrifvit ; men Borgmäſtaren höll fig undan,

och Superintendenten urfäktade fig , at han ej
kunde görat innan Conful thet gjort. Vägra-
de ſig äfven Conſiſtorium till flut at göra Ko-
nungen någon trohets- ed. Så flöts thenna
roceflen , men Rudbeckius hade ock en annan
thylik med Landtrådet och Adelen. På Pre-
ſternas ſammankomſt var delibererat om medel
hvarmed Kyrkoftaten kunde uphjelpas, Biſko-
pens Inſtruction af Konungen innehöll äfven,
at han fkulle handla med Adelen om Kyrko-

tiondens återgifvande till detta behof, hvilken

the föreboro fig redan i Påfvedömet med pen-
ningar hafva löft åt ſig från Preſterſkapet. Nu

ehuru Bifkopen ofta yrkade therpå , at veder-

börande mårne kalla Landtrâdet tillftammans ,
at han med them måtte komma till tals , drogs
tid efter annan ut thermed — tils d. 18 Sept.
tå han med et vidlöftigt och rörande tal före-
| X 3 : ſtälde

4 2

å

—

ſtälde ämnets vigt ſom nu förehades, och ther-

efter öfverlemnade them Ppropolſitionen på Kongl.
Majts vägnar, hvad utvägar til Kyrkovälen-
dets uphjelpande vore mojelige at vidtaga.
Then 3 Oct. kom Adelens (var härpå, hvari
thet måda gick therpå ut, at förringa the fel-
akti heter, fom vid Kyrkoväſendet Dlikvit⸗ an-

märste ; men at fkaffa någon böt therpå vite.

the icke, àätminſtone kumde the til Kyrkors,
Academiers, Scholars, m. m. uph jelpande , ej
gå in theri, „ at lemna något af tionden. Biſko-
pen ſvarade bärpa d. 4 Gct. vilte them theras
obillighet och begärte med famtelige komma
till tals, tå han ville them nodvindigheten
både at thet ena och andra föreſtälla. D. &
Oct. kom fvar härpå tullt med ovett , hvari
the icke allenaft ' undanbedja fig at vidare i få-
dana ärenden blifva molette rade , utan ock af-
ſäja lig alt vidare lamtal. Biſkopen gaf hi!'pd
famma dag et ganiſka allvarfamt (var, och bad
them ännu belinna ſig, at något till faken kun-
de blifva vidgjordt ; men fedand. 11 Oft. et
rykte kom ut, at ſienden v var infallen i landet,
feck Adelen hemlof, och vidare coaåercnwr
afftannade.

Således ehuru Biſkopen hade fått i befall-
ning at vilitera bide i Eſt- Ingerman - och Liff- E

land thetta äret, hände genom Revelſka Pre-
flerfkapets och Adelens maͤnga mvändningar
och theraf förorfakade tids utdrigt , at han ej
fjelf vidare kunde komma at färdas. Emedler-
tid ac dock något godt i denna delen måtte ut-
l&ftåu,

ratt
på «
Ån
lin
ma
till

dent
Men
den
Mt
vi

fherif

STAI
W&f
en
Vann

rättas , ſände han d. 14 Sept. Superintendenten
på domen i Revel Nicol. Gaza tillika med M.
Andreas Erici Dalekarlus , ſamt Chriflopher Schil-
ling åt Narven och Ingermanland, at ther ſam-
mankalla Prefterna , efterfråga Förfamlingarnas

tilltånd , och ſtälla fakerna 1å i ordning , at the

fedan få mycket kortare måtte kunna afgöras,
om hvilket ärende han äfven till Superinten-
denten M. Hermannus Samfonins 1 Riga fkrefs
Men fom årstiden genom Eſtniſkka Stän-
dernas och Preſternas förvållande redan var
förliden: Gouverneuren öfver Liffland äfven ej
ville råda till längre bortovarelfe , affärdade Bi-
fkopen d. 15 Od M. Gabr. Holſtenius till
Preufen at ther göra berättelfe , huru alt aflu-
pit. Han fjelf med fitt öfriga följe afreſte från

Revel d. 16 Ock. kom till Abo d. 234 lade
theriffån d. 30 och kommo d. 5 Nov. til

Stockholm, juſt ſamma dag ſom Konung GU.-
STAF ADOLPH kom hem från Preufen, för
hvilken han gjorde reda om fitt värff, och ,
ehuru fakerna icke aldeles efter önfkan aflupit ,
vann therföre Konungens befynnerliga nåd.
8. 24. N
Vi äre nu återkomne med vår Bilkop till
Stiftet, at vidare anmärka en hop omſtän-
digheter , fom i thenna berättelfe ej böra för-
tigas. Hans fätt at förſe Stiftet med nödige
Prefter , torde förſt böra beſes. Hvad anſtalter
han gjort till tjenlige Preſtmäns anfkaffande, kan
inhämtas af hvad tilfälligtvis redan i 13 $år

Y4 an-

|

»

anfördt. Thet allena bör tilläggas , at Stiftet

genom Ruabeckii förforg förſt blef författ i thet

tillſtänd, at thet kunde hålla ſig fjelfe med Pre-
ſter, utan at intaga främlingar. Förut anto-

gos utan fkillnad, från hvad landfkap the vo-

to , alle ſom fig till Prelleämbetet anmälte,
och njöto, allenaſt the ad titalum eccleſiæ Aro-

fienfis Voro, efter then tidens talefätt , ordine-
rade, 1 Stiftet ſamma befordran ſom infödde:
Hvadan thet ock kom , at i I6:de och början ”

af 17: de Seculo, få många Småländningar,
WeltGöthar , Wermeländningar , men i fynner-
het Norrländningar , innehaft Preftefyfslorna i
Stiftet. Men ſedan Scholeverket med Gymna-

ſium och alle öfrige inrättningar kommo i

gäng, få at Stiftets barn hade bättre tilfälle och
mer upmuntran till ſtudier, fes at inga främ-
mande mer Dblifvit antagne. Alle fom till
Prefter fkulle ordineras , måtte i nogaſte måtto

både 1i theras lära och till alla Lefvernes om-

Rändigheter, underfökas. Man finner ännu i-

gen förteckningar på ordinandi för flera år,

them Ruadbeckias med egen hand fkrifvit , hvari
theffas ålder, föräldrar, tiden huru länge the

ſtuderat, orterna hvareſt the, ſtuderat, m. m,

aro uptecknade. I fynnerhet var han ganfka

noga med them, ſom utrikes vid främmande

Academier ftuderat , hvilka för ordinationen
måtte gilva fina fkrifteliga förbindelfer ifrån fig
om fin renlärighet. Thet är ock anmärkt, hu-
ru rätt månge af them , fom in examine ej kun-
nat fullkomligen göra reda för ſig, blifvit reji-
= cierade

a Wiftet
latt 1

t med P

ip the vo
anmile,
sclefa Ara
t, e
1 infödde;
ch början
ndningar,
niFoer.
Ivslom I
komm I

inga Yå
fom til
le Måtld

artjes OM -

r åE
ſera ä j
fvit, bvan
znge IÅ
pat, M Å
g
n
främmme
dimninen
mårkls i
ee hr
j eY
cjerade

275

cierade. Ordinationerne fkedde merendels vid
Domkyrkan , 'dock vid 'befynnerlige tillfällen
finnas the ock hafva fkedt annorſtädes, fåfom

1 Tuna, Arboga och Felsbro 1623 för peſtens

ſkull, 1628 1i Rättvik och Skedvi, 1631 i
Alfvedalen, 1636 i Arboga, äfven 1639.
Eden eller then tå få kallade Obligatio Ords-
nandorum, hvilken af Rauabeckius blef införd,
aflades ej vid fjelfva ordinationen , utan i Con-
filtorio. Ingen blef väl vigd till Preſt, fom
icke hade vift ämbete , hvari han kunde in-
fättas ; men thet var likväl brukeligt , at ordi-
nera Diaconos eller halfpreſter fom hade lof at
predika ; men gingo ännu i Gymnaſio eller vid
Academien. Utom thet at thetta var en fed
från gamla tider, låg ock nàâgot hushållsgrep
therunder , at genom thetta förfta Diaconats-
ſteget, bibehålla fkickelige ämnen vid Prefta-
flåndet , och förtaga vägen at få lätt kunna
flå fig till annat lefnadsfånd , hvilket then ti-
den, tå ännu var brift på goda ſubjecta, al-
deles var nödigt. Af thenna vår Biſkop blef-
vo till thetta Stiftets tjenſt 180 Preſter ordi-
nerade. Eljes hvad angick Prefters tillſättande
vid ledige fyfslor ; är thet vift , at både ålder
och tjenfleår , dock förnämligaſt fkickelighet ,
af honom blefvo anfedde, Thet var en ful o-
fed hos många then tiden ; at få fnart et äm-
bete var ledigt , lupo the omkring i Soknarne
och fkatfade fig Böndernas bomärken , hvar-
med the foro till Capitlet och ville hafva full-
magt. Thetta affkaffade Radbeckins ; näpfandes
A Å them

34446 —

them alfvarligen, ſom på fådant olagligt fätt fo-
ro fram. Theremot ſtadgades, at ingen måtte
underſtâ ſig at ſöka Förfamlingens kallelfe och
inſtälla fig at låta böra fina ämbetsgåfvor , med
mindre han af Conſiſtorio vore förut anfedd
för god och förtjent till ſyſslan. Med hvad
förſigtighet han eljeft befatte Paftoraten är re-
dan anmärkt i 19 $ och behöfver ej här å nyo
uprepas. ö
6L. 25.
Huru Preſtamöten af vår Bilfkop blefvo
hållne förtjenar ock at ihogkommas. Then
förre tidens Preftemöten äro ej ſtort bekante ,
thet vet man hkväl at något lamt tillgick med
vederbörliga öfningar, få at ock i thenna de-
len någon förbättring var af nöden. Thet ſyn-
tes för litet at Preſterſkapet allenaſt en gång
om året kom tilfammans, hvarföre 1621, af
tå förſamlade Clero blef beflutet ,. at Synodus
fkulle hållas två gånger , förſt om Botolphe-
mdſſan för Stiftets Capellaner , fedan om Mäår-
måffas för Paſtores. Thetta continuerade fedan
i hela Radbeckis tid ; men blef therefter fåles
des ändrat, at Synodus Paftorum & Commini-
ſtrorum väl hölts färfkildt ; men hvarthera al-
lenaſt hvart annat år. Et Capellans möte ſom
Bifkopen höll år 1627 är värdt at något när-
mare befkrifva. Thet ſtod ifrån then r Junii

till d. 25 i famma månad. Förut voro allenaft

tillfatte tre Concionatores, fom hade tid at be-
feda fig till the förſta dagarna ; men utom thés-
ſe måtte hvar och en vara tilreds at predika
N N | — öfver

;

ötver I
lades,
de i tl
Jocus |
var fra
tillant
the bor
et ſtrin
till follk
och blef
in rätta
Odinar
dagar,
Bilk()pc
felf kr
I Synod
kdian,
des på l

Alla ordr
Och haq
ha och
,renden,
QUndOm
in
IQÖF fkape
Minna |
Påtänkt
er mv
Under '
Sen till
M Och

lt Yä'z':af()»
ingen titte
kallelle o
äfvor , med
örut anknå
.ud hV&d
raten är en
ej håt å n0

dkop d bletvo
ms Then
jort bekatte,
; tllgjckned
+ henm &
en Thet lyt
uh en g
fe 10215! d
at SVHOd
Y Bo!a e
hn OM p Mör
l vende En
Cetettt H
Cni-

D nnte a

au g
1
hefl JM?
ldp *malbe
né .
o UL

par

—

—
=

S S

zie

— 347
öfver hvad ämne honom tre daO'ar förut före-
lades. Hafenreſferus var then Auctor man fölgs

de i theffa möten ; men ingen fick veta hvad
locus han fkulle reſponde ;ra före, innan han

var framkommen till Weſterâàs. Oratores, 24
till antalet hade ändtehligen förut tått veta, hvad

the borde drifva för ämne. Thetta var fåledes
et ſträngt prof; men therigenom kom Bilkopen
till fullkomlig Kännedom at Stittets Prefte rikap,
och blef i frånd at befordra hvar och en efter
fin rätta förtjen& och Kkickelighet. Eljes höllos

ordinairt thefſe möten ej mer än i tre a fyra
dagar. I Synodo Paſtorum præſiderade altid
Biſkopen för färfkildte disputationer,
helf fkrifvit , och Paftores Reſponderade. Men

ſom han

i Synodo Sacellanorum förde Probſtarne præ-

ſidium. Utom the vanliga öfningarne töreha.

des på theffa Preftamöten alle shanda ärenden -
fom rörde Stiftets och Förſamlingarnas bäſta:

Alla ordningar och författningar granſkades här,

och hade hvar och en pllfa!le at fäja fin tan-

ka och mening. Sina göromål och Vigtigare ä.

renden, fom 1 Conſiſtorio blifvit. anmälte och
Qundo_m till balfs afgjorde , föredrog Biſkopen
à nyo vid thefla tillfällen, at inhämta om Prä-
ſterſkapet - tl thervid kunde hafva något at på-
minna , eller gifva bättre råd, än thet redan
påtänkt var. Således aflupo theifa möten un-

der mycken förkofring i ftudier och bokvett,

under inbördes förtrolighet och nöje ; verkeli-
gen till Stiftets och För famlingens ftora from-
ma och batnad, thet mec mängfaldige beſyn-
nerlige

—

348 E
, er C ändigh de be-
nerlige händelfer och omſtändigheter kunde b
S?fgsl;geoma?nfnk finge bruka få mycken vidlöftig-
het.

S. 20 .
At Rudbeckius ſkickat ſig ſom en god Biſkop,
torde, af hvad nu anfördt är, nogſamt ſoniaz
Icke mindre redelig medborgare har han ari
och et ſtöd för fitt Ständ, hvilket han på S
många och täta Riksdagar han b:v;_&zä:i , ly e_
ligen lagt à daga. Af hans egenhän . n⸗
notationer fes , at han varit med på Riksda

garne 1621 , 1622, 1623 » 1624 , 16253>

633 » 16342
1629, 1630, 16323» I
ig;;, 1636 » 1637 » 1638;, 1639 och 1640,
fom var then fifta han. förmåtte biviſta. Om
han . | ta R
illktädes , vet man icke. Thet fkulle vara a
in man i theffa göromålen kunde fol-l-
'a.g vår Radbeckius efter , emedan ingen tvifve
gi'r at hans förligtighet , flit , drift och redlig-
,”. O

het i the vigtigafte ärenden , gåfve et ömnigt

| ä ' m; men briftande
öjlamt ämne at tala om; men brilta
D handlingar affkära thetta tillfället.
Rudbeckius ſom annars var noga theri at up-

teckna alt, har i denna delen gätt ifrån ſin

vana. Icke thefs mindre, fom likväl vid 1638

års Riksdag något finnes af honom antecknadt

om hans göromål, hvaraf kan Qtråas nan
vid the öfriga ej varit fåfing , torde Bin
eæj falla obehagligt at höra therom vår F ;
egna ord. Han berättar ſig nemligen "I. i g

"men afſtält och af bedit at beflutet blef något

Jin.

äàgon fö lan varit
på någon förut eller thefs emella

— ndrigar

|
|

- "deles at.

”gen på I
”frälles rb
”na året, I
”Spannemå
ra Joban

I ”om fn ha

7et anorck
"koppar till
"åt Sacellann
"faf Sb
mi bade,
b0 palo:
” m

tl byggn'u

- ”Dalarna?

PQ vecka

I linge, b
hålande och
UE ÅVa
y €0 årefk
ikattmä&aren
han koifvg
then tie |

| ka lkvil e
| med litet, &

Rn Veta h
Rdagsmöa

ör

' kuntebes
vidr

x Bikop,
t könjas,
r han vart
han på tie
fat , tydes
ndiga ä
2 Ms
A 10851
E 1634
) och 1M0
ivilla, On

* vark

le vara ar

kunde föl

en tyifvel —

)m Iedh(*
a Ommgt
o bellande
a tillalet
hen at Ip

”lzndrzgare än thet i förftone var ſtäldt. Särs
deles at Prefterne blefvo med Tionderäknin-
”een på åkren förfkonte. Theras folk under

'”fralfes frihet i utfkrifningen , fålom thet förflut-

”na året, hållne. Rectores och Le&ores med
*Spannemalsh_]elpen förfkonte. - Theſsutan fva-
”rat Johanni Durao på hans ofanna berättelſe
”om fin handel +). 2. I fynnerhet hvad Stif-
”tet angick , fkaffat bref på 11 Skepp: d Tak-
”koppar till Domkyrkan af Compagniet: Bref

”åt Sacellanus och Klockaren i Staden at àter-

”få af Slottet then Spannemål, fom the en tid
”mift hade, Bref på 12 tr Spannemal till Gun-
”pnilbo paſtorat. Confirmationsbref på två byar
”ifrå Tuna till Torsånger. Bref Pà förökning

”till byggnings- och Vinfäden i några Soknar i

”Dalarna.” At få alt thetta välafgjort allenaft
på 8 veckors tid, ty Riksdagarne ftodo tå ej
få länge, berättar han hafva koſtat trägit an-
hållande och mycket lopp till åtfkilliga promo-
tores , äfven, thet man för ro fkull må näm-
na, en ärefkänk af två tunnor figtmjöl till Riks-
fkattmältaren , till Secreteraren en tunna och
hans iknfvare 1 Riksdaler, | Således var ock

then tiden ſant: Manera crede mihi &c. faſt fol-

ket likväl ej var få glupfkt , utan lät nöja ſig
med litet. Faſt man nu icke få omſtändeligen
kan veta hvad Ruabeckius 'på the öfrige Her-
redagsmöten haft för händer, kan man likväl

i allmänhet fäja ar han icke varit fa.fano' I
: ſyn-

*) Om handeler med Syneretiſten Duræus, ſe hvad ne- |
danföre blifver anmärkt, : |

fennerhet har han mycket varit anlitt vid åt-

fkilliga Memorialers och Skrifters författande,
| Han

genom hvilka flåndet öfver the allmänna ären-
den fkolat yttra ſig. En myckenhet egenhän-
diga concepter af fådane A&er, hvilka ännu

finnas, utvifa både- hans infigt och thet för-

troende man i allmänheten för honom hyſt.

vi få ej i them*a berattelfen fo,bxga the_
Re mxonsmal och ſiridigheter, föm vår bilkop.
innom ſtiittet haft at göra med. At i hans
förſta tid Judifk villfarclie varit å färde, är re.

dan tilltörene anmärkt, then ſamma forivann
likväl fnart få aldeles 8„ at intet minſta builer

vidare hördes utaf. En Enthouliaſt, och iå
kallad Bonde- Prophet, Jon Olisfon vicl namn 3

vankade vid flutet ar ar 1619 omkring Stiftet

och Predikade. Fian föregat liv ha! va en an-
gel, ſom dageligen talte med Bonom och dref
honom at ſkritva. Hyſie ock en hop orimliga

D t, ex. at Apofilarna intet fkritvet:: At
nglarna och männifkors fälar varit af evighet:
at ingen röfvare hängde med Chriſto pàâà kor-
ſet. O. ſ. v, Med fitt urfinniga fladder förför-
de han många enfaldiga; men thetta oväfende

ä

ſtadnade ock fnart, ſedan I ropheten genom bi-

Kopens allvarſamhet måtte vika Rtiſte Kort
härefter uppkom en thylik , Angers 1 nsfon

vid namn *) Borgare i Heduwm, hvilksen
*) Thenne Ander knut ſon var Srärfader år then bekan-

ta Jorſalafararen Hans Finlow, fem àfvch va Han-
delsman i Hedcmora.

nad 6
de hos

och å
delig,
- Konun
— g (
k Med
| .undef
| med hot

' teka v

enia
mer 0
ode,
Ne ty
fe, the
1105, i

i 3 CÅC é
| e

lin, Å
e anby
kå utgx(
dgmg
Pan h
gar &
kaper: l
- fOn at
låmling
lå fram
R

vil df
fattande,
l& elle
ka annu

ÅL 1 hans
lorivann
;(f naM
pg Stiet
a € ås
gch Ai€

-

1 N

med ſina föregifna Angla uppenbarelfer gjor-
de hos the ſäkunniga mycken upmärkfamhet.
Han var therjämte mot Öfverhet , Prefterfkap
och näftan alla Stånd i högſta måtton förſma-
delig. Han fade fig vara en Prophet öfver try
Konungariken , famt hafva fett förut huru Ko-
nung CARL IX dog och Jordades 1 Strengnäs.
Med thenna hade vår Bifkop rätt mycket at
ſyſsla. Ar 1621 blef han bannlyſt och lemnad
under - verldfliga Domaren; men hvad ända
med honom. tog är icke bekant. Förutan alt
thetta var ock i Stiftet bekymmerſamt thenna
tiden i anſeende till de ganfka mänga både Pa-
pifter och Calvinifter , fom till Brukens uphjels :
pande voro till mäſtare och arbetare antag-
> ty ſnart intet Bruk var af någon betydel-
ſe ; ther: icke fådane:, ofta til ftort antal, funs
nos, Kadbeckius var vaklam i fitt ämbete, få
at icke allenaſt ingen fkada och föndring i ke.
ligionen härigenom fkedde', utan ock etterhand .
theffe främlingar bekände fig till vår Lutherfka
lära. Åtminftone är thet Visſt, at alle utländ-
fke arbetare vid Skultuna Mesfingsbruk, hvil-
ka utgjorde et anſenligt antal, redan i hans
tid gingo öfver till vår Förſamlings gemenſkap.
Han hade eljes, 1 anfeende till fådane främ-
lingar, år 1628 någon förträtlichet. Ty Bi-
kopen hade utgifvit then befallning, at om na-
gon af Preſterna blefve anlitt at döpa fådane
främlingars barn , fkulle han vägra at görat,
få framt icke utlofvades at the i Lutherfka lä-
ran fkulle quoftras och faddrar af våra Reli-
gions-

352 =

gions-förvanter togos men thetta blef illa ut-

ſpridt, och inför fjelfva Konungen få berättat,
ſom fkulle Radbeckius abfolut förvägrat them
dopet. Doct. Johanne: Bothvidi, tå varande
Kon. GUSTAF ADOLPHS Öfver » Hofpredi-

kant, fkref ock på befallning vår Radbeckius

till, at inkomma med fin förklaring , hvilken
var lätt och fatte faken i fitt behöriga ljus.
- Men at komma till förra berättellen och till
flut korteligen nämnat , hade ock vår Raabec-
kius med then bekante Syncretiſten Duræus äf-
ven mycket at göra. Thenne inſtälte ſig hos
RiksCancellairen Gref Axel Oxenflierna och för-
mäidde honom utnämna nägre Theologer af

Svenſka Förlamlingen med hvilka han kun-

de öfverlägga om fitt ärende, / Ibland theſſe
var ock Bilkop Radbeckias en. Förthenſkull ſe-
dan Daræus befökt them fom voro i Stockholm
och Upfala , famt föreftält fina förflager till

Union , refte han' 1636 till Wefterås. - Han

blef af Bifkopen med all höflighet bemött, och
till famtal med hela Capitlet admitterad. När
hans förſta förflager voro noga granfkade, gaf
Dom Capitlet theröfver fitt fkrifteliga betänkan-

de , hvari ändamålet erkändes för ganfka godt,

men ſâdana fvårigheter therjämte företeddes ,
fom tycktes göra hela föreningen omöjelig.
Duraus drog thermed thenna gången ſin väg
och hade ſedan med Strengnäs Conliſtorium fi-
na underhandlingar. Men utom thet han emed-
lertid fände till vår Bifkop några ſkrifter, them
han icke fann nödigt beſvara, kom hanock
1037

1057

- belok,

pen på

d - Vit brel

ther he
Dikope
fom k
hans f
| das, eå
| fyllas,
ket kur
| R
lyodes
| blef Bj
Preflen
igendrif
la Prefe
!Md685|
OM eda
Sip th
$e hyi

| fOmjn

| till ll
jÖdC'S

|
|

ſoehet V
T, ſom
ha elj
y hys
aa

UM |

;CHC
b.

A

1637 felf föm haftigaft till Weſterâs på nytt
beiok. Nu begynte Darens utfprida, at Bifko-
pen på något fätt gått in i hans idee och ſkrif⸗
vit bref med honom till Upfala Theologer &c,
ther han icke allenaſt färfkildt handlade med
Biflkopen, utan ock med hela DomCapitlet ,
fom lemnade honom fkrifteligen fin mening om
hans förflager, hvilka ej annat kunde än ogils
las , ehuru godt ändamål än thermed kunde pås

tyftas. — Således blef thenna faken i Stiftet myc-

ket kunnig och et ämne at tala om baàde mot

och med; få mycket mera , fom Dureus icke

blygdes före , at berömma fig af', at Rudbeckius
hans förflager icke akleles förkaftat. Säâledes
blef Bifkopen nödfakad, at icke allenaft på
Preftemötet åren 1636 och 1637 offenteligen
igendrifva theffa oſanna rykten ſamt underräts

ta Prefterfkapet hvad farliga ſtämplingar föres

hades, utan ock på Riksdagen 1637, hvar-
om redan i korthet tillfälligt vis är nämt , an-
gripa thenne Syncretiften på thet allvarſamma-
ſte, hvilket han ock med en vidlöftig ſkrift,

fom ännu in originali finnes , tillräckeligen och
j v 2

till allas nöje tå för tiden gjort. Thetta är fås
ledes korteligen hvad i Religionsmål med vår
Bifkop pafferat, R T
Vi hafve redan i 17 § fett hvad ſorgfäl-
lighet vår Bilkop hade om fattige och vunfö-
te, fom i Stiftets Hofpital underhöllos. Huru -
han eljes i allmänhet, hvad Stiftets fattiga an-
sår, hushållat, bör ock anmärkas. Till bevis
af hans ömhet och forgfällighet i thetta målet,
' | 4 ar

får man anföra, at lika fom han öfver alla o-
botfärdiga fyndare i Stiftet, med egen hand

förde regiſter och förtekning , författade han

ock thylike öfver alla fattige och nödlidande i
hvar Socken , hvari theras bräkliga omſtändig-
heter, tillika med orten ther the viſtades, äro
noga anmarkte, hvilka ock ännu in originali

. finnas. Afligten härmed var then, at altid ve-
ta hvilka voro nödlidande, fåledes efterfråga

tillſtändet och fkaffa någon tjenlig hjelp , hvar-
om icke allenaft på vifitationerna utan ock på

Preſtemöten anftaltades, Tiggerierna fåfom högft

fkadelige, fökte han på alt fätt at hämma ,

hvilket then tiden var ganfka nödigt, tå lätt-

färdige bofvar fritt likafom fvämmade öfver
landet. Man finner huru fådane förut ſtru-
kit kring och låtit lyfa för ſig i Kyrkorna till

allmofofamling , thet Radbeckias ſtrax år 1619

få vida affkaffade, at fådant ej fkulle ſke, i fſyn-
nerhet Om tiggaren var hemma utom Stiftet, in-
nan Capitlet gifvit lof thertil. Genom goda

anſtalter och efterfigt , hämmades fådant alt mer

och mer, och till at bringa thenna högnödiga

delen i fitt fullkomliga fkick , bemödade lig Bi-

fkopen på Preſtmötet år 1636 , at få fattig-
flufvor , ther Soknens nödlidande kunde förför-

— jas , uprättade vid Kyrkorna. Om fådant nå-

gorſtädes verkeligen fkett , kan man nu icke
veta , thet är åtminftone viſt, at intet fullt all-

vare blef häraf, förrän Kon. CARL d. XI la-

de handen härvid. Then andel af pliktpens

gar, fom tillkom the fattiga, förfkickades then

tiden altid til Conſiſtorium, och fattige, ſom
éÅ ' med

hed
j0
— Hel

för
| Ma
— btef
hög
oI

I i

kk

oM

I

| [Om |
ÅN
h
bel

des till theras hjelp.

— 353555
med Kyrkoherdens och Probſtens bevis ankom-
mo , blefvo efter fina behof thermed underftöd-
de. Fattige Preſteänkor och barn , fom tå of-
ta. lefde i all ſom ſtörſta ufelhet, voro i fyn-
nerhet et ämne för vår Bilkops forgfällighet,
Är 1619 gjorde han, ſtrax vid ankomſten,
föreſtällning till Preſterſkapet om något ſam-

manſkott till theffas hjelp ; men något viſt

blef icke beflutit förrän man bade befökt äfven
höga Öfverheten, Sedermera har Bifkopen på
alla Preftemöten » och filt man finner år 1636,
yrkat på thenna ſaken, tå ock något bevilja-
oc En man, fom , på thet fätt nu förmält är,
fkickat fig i fitt ämbete , kunde ejannat än vin-
na mångas ynneſt och beſynnerliga vänfkap.
Thet fulle ej blifva oangenämtämne , om man
ville göra anmärkningar öfver theivänfkaper ,
ſom vår Krabeckins äfven hos the högſta fig
förvärfvat; men at undily vidlöftigheten, fom
här fkulle blifva ganſka ſtor, färdeles om vifla
befynnerliga omſtandigheter kommo at omröras,
få vi nöja ofs med, at endaſt upräkna några

af hans flörfta och märkeligaſte. Hvad nåd och

Inneſt han ſtod uti hos then ſtore K. GUSTAF

ADOLPH, kan nog flutas af hvad här och
ther i thet föregående är anmärkt. Samme ſto-
te Konung gjorde äfven thenne Biſkopen flere
beſök, färdeles år 1623, tå han tillika ſtod
fadder åt hans Son fohannes Radbeckias, Så fin-

ner man ock, huru , tå Konungen varit på an-

dra orter i Stiftet, vår Radbeck fått nådig bes
' Z 2 S fall-

350

fallning , at göra honom följe, ſamt vid et och
annat tillfälle begåfvat honom med Silfver-

Credentfer och Pocaler. Gamle AnkeDrottnin- -

gen, Sal. Konung GUSTAFS then förftes,
CATHARINA STENBOCK, fom under Bi⸗
ſkopens förſta tjenfteår ännu lefde vid Ströms-
holm, ſâg honom icke mindre gärna hos fig
och betedde honom mycken nåd, Han var

ock hos henne i thet fifta , och beledfagade ſe-

dan 1622 tillika med en myckenhet af Stiftets
- Prefterfkap, hennes lik till Upfala , fom ther
blef begrafvet. Drottning CHRISTINA gjor-
de honom befök på hans ſoteläng &e, Af Rik-
fens Råder och höge Ambetsmän , måga nämr-
nas Gref Abrakam och Grefve Magnus till Vi-
fingsborg &c, Guſtaf Stesbock till Torpa: GCarl
Carlsfon Gyllenbjelm til Berqvara &c. Pbilip
Scheding till Arnö: Zehan Skytte till Duder-
hoff &c, Jacob de la Gardie till Leckö &c.
Carl Bonde till Efpelunda &c. Åke Oxenflierna

till Eka: Clas Chriſtersſon till Vikhus, Multilla,
Ryholm och Gamlebo: RiksCancellairen Gref -

Axel Owenſtierna, hvilka alla varit vår Bifkops
befynnerliga Gynnare. Gref Axel var dock

then, fom han mäſt tryggade fig till ; och rätt

ofta befökte tå han viſtades på fitt gods Tidön
ej långt ifrån Wefterås belägit. Sanningen at
ſäja, nyttjade ock Radbeckins thenne fin gynna-
res välvilja rätt väl till publici bäſta; ty när
nâgot fattades till at uttöra the ärender, ſom
han hade för ſig, måtte Gref Axel gärna fitta
till, och af ſina medel underhjelpa hvad ſom
feltes. At upräkna perfoner af mindre bety-
delſe

Om

ll

ſel .

A

delle ſkulle ej löna mödan, hälſt the ock blef-

vo för mânge. Ty at ej tala om folk på an-
dra orter , voro the väk innom Stiftet rätt få, -
fom icke hade för honom en färdeles högakt-
ning eoch vänſkap. Men fom ingen kan vara
allom till lag, och afvunden följer med dyg-

den, hade han ock fina [må förträtligheter af

ovänner. En Smolandus vid namn Johannes
Baazins , hade med en utgifven fkrift fkände- .
ligen angripit honom för åtfkilliga tilltagfenhe-

ter och olagliga ſteg i fitt ämbete ; men Stif-
tets Prefterfkap , fom 1629 i Weſteris var tills

fammans , tog ſin hederlige Bifkop i förlvar, -
med en af trycket in 4:to på et ark utgifven

- fkrift, och af Probftarna underfkrifven , hvari-

genom the anförde calumnier väldeligen dref-
vos tillbaka. Ar 1633 rönte han äfven nå-
gon verkan af hemliga mifsgynnare', fonvilan-
ledning theraf , at en Småländfk Student , vid
namn Arvidus Johannis Buddorpius, fom på be-
fynnerkgt fätt och i fylleri blef mördad i We-
fterås , ej fick chriſteligen begrafvas , lupo för
höga Vederbörande och illa uttydde Bifkopens -
göromål ; men efter inkommen förklaring , blef
thetta af ingen betydelie. Om fådant äfven

varit å färde år 1636 , tå han för för fin bok

de privilegiis literatoruv &c. antaſtades, fkall
jag icke med full viſshet fåja z thet är àtmin-
ſtone otvifvelaktigt , at ſamma bok blef för-
buden , och Radbeckiss , ſom thet hettes, för
hennes fkull från ÄrkeBifkopsftolen utefluten,

hvartill han eljeft hade Preſterſkapets kallelſe.

Z3 &

§. 240
Vår Bilkops enfkilda lefnads om&and:gbe-

ter återftå at anteckna , fedan vi fåledes nOg«
famt fett honom i thet allmänna, Then fom
väl hushållat med thetta ſenare, kan man ej

gärna tänka annat om i anſeende till thet

törra, Så var thet ock tverkeligen. ' Lanfft 1-
från at girigas och genom olofſiga vägar dra-
ga åt 69; andras goda var han i högſta måts=
ton gifmild och hjf*lpfam emot the tor ftiga ,
fom txhac&ehoeu ſynes af hvad redan bl ifwit
antfördt; men under alt thetta ſparſam och
aktſam om ſit. Han höll noga räkningar öf⸗
ver fina utgifter, och gaf aldrig onödigt vis
ut något , fom kunde på bättre fätt anv ändas.
Man har redan anmärkt at han tog emot gaf-
vor, fom tå han färdades omkring i Stiftet ,
blefvo honom tillbudne. Läfaren torde ſtrax
anſe thetta för et ej få färdeles godt tekn;
men när man märker i hvad afligt thetta ſKed-
de , lärer hans redeliga upfåt och förhållande
thermed vinna allas aPprobation. Han teck-=
nade ftrax up hvad han feck *) -och när han
kom hem , förfåldes, thefle gåfvor , fom mä-
. ' ſta⸗
*) Fôr ro fkult vill jag uv Memor. cot. anteckna litet
ſom han fjelf upf krifyit om erh hållne fkånker pi
eR thatxons—rela 1637 : ” Febr, 4 Veni ad C)nsv;,
”ibi Paſter dedit par rotarum. 8 Febr, ad Fellings-
j „bre, ibi previſores Ecclefix dedgtunt funem coria-
ceum. Eccleſia promikft 2 E talentum ferri. 12 Febr.
'ad Nasby, ibi ecelefia dedit pellem urſinam, Pattor
”laminam ferream focalem. 14 Febr. ad Linde, ibi
„Paſtor vas cupreum. oblongum 1 Lisp. 5 mark.
Kcelea talentam ferri, acellanus m

k

— 359

&adels beſtodo i varor , och penningarne an-

vändes antingen til Domkyrkans, Gymnalii,

Hofpitalets , fattiga Studerandes, eller andra
nödlidandes behof. Härigenom blef folket up-

muntrat at gifva alt mer och mer, när the få-
go gâàfvorna få användas , och Bifkopen hade

för fin del ej mer theraf , än mödan at tacka,
föra hem , fålja bort och dela ut. I fitt lef-
verne och umgängesfätt var han allvarfam och
fladig , dock munter, fkämtfam och rolig.
Therat fkedde at han gerna fåg anſtändig ro,
och lemnade andra tillfälle thertill. På Ung-

domens fmå högtidligheter vid Scholan och

Gymnalium , hvarom tillförene , var han fjelf
ſtundom tillſtädes och , anfåg theras barnthga
nöjen. Särdeles ällkade han Muſiquen, var
ock then ſom bragte honom up i Sverige till
någon högd, förſt genom M. Zonas Calamses,
ſom ſkickades utrikes at perfectionera ſig; fe-
dan genom fin Son Archiatern Olef Ruabeek,
hvars Muſicaliſka infigter äro tillförne nog be-
kanta. 1ppighet i kläader och annat, ſom
äfven then tiden klagades öfver, var han en
ſtor fiende utaf. Han förändrade aldrig fjelf
något af then gamla Preſtehabiten, kunde [å-
ledes icke heller tåla thet hos andra. Hvar-

före om nâgon Preſt kom med ftackot kappa,

efter ſom Civilftåndet tå brukade, ſtora ſkjor-
tekragar, piukoter hatt, längt här utan kas-
jäcka, ; med käpp i handen Lmåqxck han icke
vederbörlig corre&ion. I fitt hus tillſtadde han
aldraminſt någon granlât och ofvexflod Hvar-
tm*'c hans barn , fom gingo r Scholhn, på in-
' Z 4 - tet

'

Å

3600

tet annat fätt blefvo hållne , än the andre Scho-
læpiltar. En annotation om hans Son Zebannes
är rolig at hitfkrifva: D. s Febr, 1635 fick min

Fon 7ahannes ny fkinnpåls med knappar uti, ſamt

vja (kor med ndlivdnger. Som thet tyckes måtr
te thetta hafva varit väl, och något prydeli-
gare än juſt allmänt brukades , men hvad nål-
tvdnger varit för granlåt , kan man icke veta,
Vår Biſkops — arbetfamhet s behöfver man
ej tala om, hält therom kan dömas af- alt

hvad redan är berättat, Bör dock icke förti-

&as, at oanledt han hade händerna 'fulla
med publique göromâl, han icke defs

mindre, få med träget ftuderande fom med mes

chaniſka flögder fyffelfatte ſig. Han var god
fvarfvare och fnickare och nyttjade fådana

kroppsröreller till hälfans confervation. Måtte

ock Sonen Olaf, fom ärft hans mechaniſka

- hufvud , äfven af honom fått the förſta infig.

ter och tillfällen at öfva fig theruti. I umgän-
ge har han varit ända fram, utan alt krus
och konſter, dock vänlig, höflig, godtalig
och intagande. Man har kunnat läfa någon
flags ärligher och välmening i hans anfigte,
hvaraf fkedde ; at han kunde öfvertala andra
till näftan hvad han ville, ſom utan vidlöftig
öfverläggning trodde honom. Thetta var ock
ganſka angeläget , emedan han vid fina vidlöf-
tiga anſtalters utförande , hade nödigt at ö£
vertala få många, Han fkref mycket , men
fom gemenligen fker, något illa , lå at möda
är vid at läſat. Tänkte dock thefs bättre och
var en fold och heläfen man, hvarom hans

Tho.
ſnn |
k M
—'t )M

A Y?]OT,

nydel
a nd
& VEd
” mMman
ar alt
: förtb
| folla
g dels
ned mes
var god
fadanag —
Mitte
hanika -
inlg.
mgåns
t Kus
;od%ahg
n;aO'I
uf,gte, -
1 uda |
j ör
gd
eoch
hans

ärmu varande mångfalliga fkrifter nogfamt bä-
ra vittne. Var efter then tidens fmak , god .
Philofoph , dock bätre Theologus , färdeles un-

derftödd af Philologien. Mathematiquen Var
dock hans beſynnerliga nöje , ſâſom en fak

hvartill han at naturen mäſt var fallen. Han

var af reflig växt och manna anfeende , med :
kort grått hår och et prydeligt (kägg. Stark
till kroppen, och hade till the fita åren god
hälfa , utom thet han i fitt ena öga år 16 -
fick någon vàâr ölägenhet , få at ock incifion
måtte He hvilken väl lycaades. Välmående
var han och fägnelam i fitt hus, få at ingen
gick milsnögd eller ftätter therifrå, - Men thet
mäſt berömvärda, var hans IVnnerliga Guds-
fruktan och ſtändiga Gudaktighets fningar.
Han företog aldrig någon ſak af vigt , utan
föregången b(m och Guds äkallan. Gick-al-

drig 1 Gonſiſtorium, utan at han förut biviſtat

böneftunden i Domkyrkan. Var aldrig ur

Kyrkan vid offenteliga Gudstjenfter , få framt

ej någon Opafslighet tillftötte, Var i högfta
måtton famvetsöm. När han på flutet blef
krämpig och fvag, ville han på Preftamötet
1641 aldeles reſignera fitt ämbete, efter han
icke fåg fig med ſtyrka kunna utföra thet ;
men Preſterſkapet lade ſig häremot och han
nödgades vara them till viljes.
Jag har nämt hans dygder, horde ock nu -
fom upriktig Hiſtoricus nämna hans fel. Men '

ſom platt intet finnes med documenter belyrkt,

kan icke heller nägot i en ſannfärdig beräts
elſe inflyta. ; S ;

8 31.

Var Bilkop var 2 gånger gift. Förſta
gången med ÄrkeBil kopens i U pfala Mag. Ni-
colai Bothnienſis Dotter Chriſtina, i hvilket äkten-
fkap han ej hade några arfvingar ; ty ſedan
han med henne lefvat i 8 år utan litsfrukt ,

och thet federmera liknade fig thertill, blet -
hon i barnſäng år 1619 död. År 1620 in-

gick han fåledes å nyo äktenfkap , med Prob-

flens i Fellingsbro Mag. Carl Hyſing: Dotter,

Magdalena Hyſing, med hvilken han förde en
kär Qch vällignad fammanlefnad intill fin död,
Blef ock med henne Fader för en talrik flägt ,
ſom icke allenaſt gått in i the förnämſta och
mäſta Prefte- och andra hederliga flägter i
Stiftet, utan ock i flere adelige ätter ſig ut-
grenat, hvarom the bifogade Genea.orrlika
Tabeller kunna gifva tillräckelig uplysning J;
' $. 32.
Vi ärc nu komne till flutet och hafve
ej mer igen af vår berättelſe, än at fäja ,
huru vår Bifkop efter en få hederlig lefnad,
faligen dödt. År 163 39 begynte han belvi-
Tas at Stenpasſion é dock få drägeligen, at han
på hela tu åren förmädde mäſt göra fina
Ayfslor och refor likafom ti Uförene. 1541
kades hans krämpor få at han måtte, emot lin
förra vana, hålla ſig mäſt inne, un dantagan-
de at han likväl gick i Kyrkan och Coalifto-
xium. — 1644 blef han måt aldeles ſängliggan-
de , utom thet at han viffa ftunder kumde ſit-
£a uppe i fin kammare. Hall dock mäſtadels
z ; Confi-
*) Sakzades vid Qriginalet.

Confif
ej 1I
de i
liohe
liga
00
matle
(dome
Augun.
hecerst
lammar
ngas
dept.

- hang |

Dell I
mur |
hans
följang
at ent
Var
blitve
hans

1 båf

ö v
Sven ka
SECKTUS
toerd;
lamhet
blandat

; NH
4

u

eL ake F

ty ledan

ifstrkt, |

till, bkt
020 ir
d Prob«
Dotter,
iede en

tik lgt, |

nfa Och

CT
U 3

Confiftorium hemma hos fig , eller , hvar han
ej förmådde thet, gaf råd huru ärenderna bor-
de itällas och afgöras. Under thenna fin fuk-
lighet var han ftändigt fyffelfatt med Gude-
liga öfningar , och i fynnerhet Bibelens läſan-
de, hvarvid Prefterna fom upvaktade honom,
måtte' vara Anagnoſter. Tiden led och fjuk-
domen öktes, ſâ at ändteligen år 1646 d. 8
Auguſti klockan try om morgonen , thenne

hedersmannen lade fina ögon för fifta gången

ſamman, till Fäderneslandets och alla rättlin-
nigas ſorg och ſaknad. Hans Lik blef d. 6
Sept. päföljande af ArkiBilkopen D. Zeh. Le-
naus begrafvet i GrafChoren, ſom Raudbeckigs
felf i lifstiden af Domkyrkan köpt och med
mur från Kyrkan affkildt, hvareft hans och
hans ſednare Frus Contrefaits finnas , och
följande inſcriptioner. +)
" Man fpådde vid thenna Biſkopens död,

at fent fkulle thefs like komma. At thetta ej

varit ogrundadt , har tiden vift. Hans namn
blifver fåledes 1i vällignelſe. Folket talar om
hans ' Vithets, och Förfamlingen frkunnar dunn hans

Taäf. Syr. SJe

Gôga lärer en om Förfamlingen, Låreverken och Chriſtli-

L ga inrättaingar på fin tid mer fôrtjent Styresman innom
Svenſka Kyrkan kunna framſtâllas, àân Biſk. JoHAN Rup-
BECKiUS, Om verkningarne af hans omhugſan, drift och
ätgerder, med tidens lopp , fjårmat fig från vår upmârk-
ſamhet, eller emväxlingarne på halft annat århundra, bort- S
blandat deras rätta upphofsman, få minfkas icke derige-
; , non.

*) Defla finnas i Bilk. Rhyzelii Epiſcop. x Del, f, 271.

l

7

366 —

nom hans råttighet til efterverldens tackfamhet, Han njuter
ock denna råttvifa hos alla, får hvilka tiden ej undangömt
Hans förtjänfter, De äro vårdigt framdragne i ljuſet, af
en Man , fom fjelf ågde Hans dygder , och ſom fåledes bäft
frſtod ar pröfva och befkrifva dem. Utgifvaren har ràâk-
nat fig til plikt, at, med Bifk. Doct. O. Wallquifis goda
minne, ſom i original äger Vita Jok, RubpEcCkII af framl,
- Bilk, De& Dan. Herweghr, lemna en få vårdig minnes-
fkrift åt allmäanherren.
Kånnedom af fin tids behof, omtanka och rådighet at
afhjelpa dem, ftyrka och drift i verkftälligheten åro för-
tjänſter, fom enfamt tilhéra Bilk. Ruoszcktus. At Han af
ün Konung var känd, ältkad, fkyddad i fina gagneliga
anſtalter hörer til en lycklig fkickelfe, Genom begge
har Han intagit et rum ibland Svenfka Kyrkans Styresmån,
hvartil endaſt få efter Honom lära kunna göra anſpräk. Al-
Ja tider och alla ftällen lemna ej åt fnillet och nitet ſamma
utrymme, ſamma tilfälle. Föråndrade tider, nya vândnin-
gar i tänkfåtten , omvåxlade behof, åndra åmnen för allmån-
na vilgérenheten: ombyten imer eller mindre lyckliga för-
domar, åmbetsityrkans olika fall eller ſtigande, localens

olika beqvâmlighet för odling och åtgerd , m. m, alt gör -
en vettburen Man , icke mindre méjlig, men ej altid lika

nyttig, lika kraftfull, |
Detta oaktadt fkall icke den fakna tilfridsftållelfe inom
ſig, ſom, ehuzsu på långt afſtànd och med mindre framgång,
föker beträda den bana, fom em Rupgeckius afniått.
Flera ſtâllen i denna Minaesfkrift kade kunnat och berdt
upplyfas ur tidens Rrödde anteckningar, Men Utgifvatens
inträffade ſjuklighet, juſt då denna article fôrekom at
tryckas, kar hindrat fådant; och i ôfrigt enfkyller han fig
fkåligen med affigten , ar utgifva Berättellen om Biſk. Rup-
pecKII Lefverne , men ej det tidhvarfvet, hvari han lefde.
Den ſom läfer detta Arbete för Hiftorien fkul!, torde finna
anledning i fin affigt och tilgång i ſtrôdda Samlingar , at
erfåtta en briſt, ſom fös Låfaren af RupßBECkII Lefnad år

ézf?ez&öå_ig., UTeirv.

Ud

N
Pomn
NUS
och b
Och v
och ha
Djelken
ROLO
tl Éva
efterk
B jelke
til ſin

, d

iMercie
Memin;
om de
kk |
dehöld
NOM -
the |
Öck n
magtei
Når |
er I
nd
Inge
b,

:c

1 ulet,

3 FA 'i!)
| å.fo) Mh

| H,
CM M TARs

"”aoda |

1 u .ämh

xug mied

rådiohet 2
en åro Jr
At Hanaf
gzanem
OM aem

oitet ln
vå våndalds
förallmån
'/k kli aa f0r.
l, alt 2 OÖL

d!

ei mom
[
namdeh

p i€
LE
tmhält,

4oen horlt |
kys ffh! |

UM N
fcftr _3
lr e hja 18
RD

| g I
1123 kfäc.

4
V'HL LJ[,

waaa ¹

i,

. vae l$

365
IX. '
Utdrag utur Anecdota Benzeliana *).

När Gref Bjelke en gång fkulle refa från
Pommern — til Stockholm, Tkref CHRISTIA-=
NUS V, Konungen i Dannmark, honom till,
och bad honom taga vägen genom Köpenhamn

och vara ſig en välkommen gäſt, efter han

ock hade något angeläget at tala med honom.

Bjelken berättade det för ſal Konungen CA-

ROLO XI och frågade om råd, ſick therpâ
til fvars han fkulle reſa thit, hvilket han ock
efterkom. Konungen i Dannmark bad Gref
Bjelke , han fkulle förmäla fin förtroliga vänfkap
til fin Sviger Konungen i Sverige och begä-
ra , thet han ville ſe fig före at ej fluta Com-
mercie- Tra&aten med Holländaren (ſi probe
memini) utan lefva med fig i godt förtroende:
om de 2 Nordifke Kronorne höllo tillammans,

- fkulle ingen råda på dem i hela Europa, the

behöfde då ej hålla få ftora Armeer, hvarigee
nom ock theras länder utmattades i fredstider:
the fkulle hafva lika magter på båda fidor,
och ingenthera röra then andra: ej låta Sjö=

magterne få Milla fig uti Commercierne &c.

När Bjelken kom til Stockholm och berättade

thet för fal. Konungen, ſvarade han intet mera

än ſom: Såg JI om bm bade bhår i hånderne 2
Ingen Danfk [kw/i man tro om han icke har thet.
1, E. fafam ingen har thet, ſâ fkall man OcK
iin⸗-

*) $e de föreg. i Eibl. Handl. Del. I. ſ. 303. följj.

ingen tro, när han lofvar något. Thet var
ock ingen ſärdeles Harmonie mellan fal. Ko-

nungen och fal. Drottn. ULR; E_.LEON.

”
o 2 D
'JV ,4';' -

Kongl. R Räden brukade intet röda Sam-
mets- Råckar med Hermelins underfoder förän
1 Kröningen år. 167$ och år 1697 blefvo
the förbudne at bruka them.

k x *

Vid lal. Konung CARL GüösTAFS död
var hos maͤnga ſulpicion at Konungen
fkulle fått förgitt och thet af ſin egen Do&ore
Medicine, The flora Herrarne fåfom Grefve
Pdbr och flera voro mycket hårde emot ho-

nom. När D:r Stigzelius, ſedan ÄrchiB Bilkop ,
kom tilbaka från Kiksdagen i Götheborg och

prädikade här i Upfala på Klagedagen öfver

famma Konuny , gaf han ej mörkt til at för-
fiå at några nu voro lika no;de om hans död.
Wiére val ar alla viſte til at beklage fig och hlla
rått Klagodag. Wore vål, The iöra vål fåga nu:
gå nu til Knager och klaga, gack! *)

/

*) x. . CARI. GUSTAFS Lifmedicus CosrERus utgaf en
Relatio Medica de morbo S obitu buzus Regza,
tryckt in Ato, Derutaf, at hären efter döden föl-
16 af hufvadet och fläckar ſyntes på kroppen vil-
le man fluta, ar Konungen fårt förgift Prof.

. G, AckhäLL 1i Upfala har, i asledning af denna

Å Cojwrz fkrift, 11786 på befallning lemnat högftfals
Konung GUSTAE II I, en berättelſe håtöfver , men
icke tunnit defla Symtomer bevifande, Coſter blef
fedan adlad ech kallad Kofenburg ; men leinnade
kort derefter iket. Utgifo,,

Kongl. |

K

— onåder,

|

113!1 f!g l

hyhe i
den an
” difen
redelioh
fkulle h
vidate,
N

es, vtha

Men h

up till k
fOm han |
nOll) Me
ba 4 N
“
lg
WH** te0
n dveri
e id
ll
Ar D,
mi
ms !)”dll
iUvet,

N

TRr
M A. K Å
N.

töda Sa &

foder förån
097 blelro

år dod
Konöngen
en Docore
[oti Grelve
e endt h0
rchiBikop;
CÖOTO' och
[d
t för:
dd ,
i h bild
13 J'nåan%

! fongt

a ulei ad
Iw/u
SSA 1
noſe
p 41
vnn.
en ne⸗
0 6

jca lma

vx

—
€>

PIOEo V

Kancr] Ridet Gripenbjelm kom thärföre i
onåder, at han ej uptäkt Konungen the fär-
fkylte intriguer , fom voro mellan Kongl. Räâ-
den angående I*ranfoika. alliancen. The voro
dlffentzentes. Konungen fade fig väntat then
redelighet af honom , men efter thet ej fkett ,
fkulle han ej haiva Ror nåd at vänta af fig

vidare.

Naär Gripenhjelm vart ſedan fjuk , driftade
han ſig icke at bruka Medicos Stockholmen-
[cs, uthan ſände hit *) efter D:r Hofvtniam,

. Men han dödde likväl.

Min Far 1706, » 2 dag Pålk.
* ” . k
1696 » när Gref Bjelke var i Stockholm,
miſte han en liten Fröken , fom han mycket
höll af, och tå han morgonen therefter gick
up till Konun » Tåg han bedröfvad uth
ſom han ock var. Konungen condolera ho-
nom, men therjemte tröſtade med thet, at
han ännu hade en ung Fru. Gref Bjel-

» ke lade: Min fkada är dräglig, faſt hon gär

mig till ſinnes; men vore önfkeligt Ed. Mayrt
ville reſolvera ſig helt til Giſtermal, och ſkaf-
fa Sverige flera F Printzar , after allt hoppet nu
vore 1 den endafte Printzen, Konungen ſade:
Ther år få farlig tid, Gref Bjielle, och folker dro
få arga. Får jag en mm.:an en , torde hon förge
ihe f'f mine barn , fom 7 vet thet endels fkett ; en-
dels budits tl mcmga/?ed.s. Han mente i B ** ka
Häfvet. 1711 d. 15 Julii. N
*) ri Upall. “ ko.

é s ; Sr see s

Konung ÖCHRISTIERN Tyranz maxime at
flålla falket pp frids 1520. ,
Fr När Konung ' CHRISTIERN i Danmark
bröt hallen fender på Herrarne här i Stock.
holm, få ſtillade han hela Almogen med det
han gaf hvar och en Bonde en Tunna fallt ,
efter the igenom Kriget hafva thet intet kun-
nat öfverkomma.

Detta berättade in Senatu gamle Riks-
cancellern Ax. Owenſtierna. V. Protoc. de
Anno 1643. Fol. 1132.
* *
Kenung JOHANS intention ar komma til Pal—
fka Kronan,

Tå Konung 'Eric hade feide 1i Lifland,
fkickade Hertig JoHAN Kommgen i Polen
penningar til unſättning, hvilka Kon. Eric

lät arreſtera, förmälande fig görligen förnim- -

ma, at Fertig JonAN affecterade Follka Cro-
nän, ' _ Vid. Remfh. 1561.
x x C
Trdlar Fyerige.
Intil MAGNUS LaDuLÅs tid, ſom kom
til regementet 1277, plägade trälar ſällas ;
men han förböd fådant.

x SR
Proltning CHRISTINA = -
Uti det rådflag ſom A:o 16682 är fattat uthi
Senaten , ang gäende Drottning CHRISTINAE
hem-

N
N

t

- lemrela |

traria inf
Ne Mach
Tilhvike
fomaf C
lom Henr
Syeiige A
curta Ro1
död trädt
then Påfvil

— bemilte c0

at H M

— e ager⸗

dres, oc
director c
bermilke h

SApd

| F
- Feon, 0

Cardml 4
ler och «
U, U

NY
— Töater g

| nhct

Åt H,
u, Hek

4 ehil

0
Id
kll,
ku

Uukge

» de

konm
i,

hemrefa hit til Sverige , inter argumenta con-
traria införes ockfå Påfvens eller Curiæ Roma-

n& machinationer , de derigenom ville anftälla.

Til hvilket bevis anföres den communication ,
fom af Cardinal Mazarini fkedde ſamma tld
fom Hennes Maj:t tog ſig refan före hit in tll
Sverige A:o 1660, hwilken däruti beftod , at
curia Romana hade vid ſal. K. C. GusTAFS
död trädt tillammans och öfverlagt på hvad fätt

then Påfvifka Kyrkan fkulle kunna profitera af
bemälte conjun&ur, jemväl i följe deraf flutat s
at H:s M:t fkulle refa til Sverige , och der vx—

dare agera efter medgifven inſtruction och or-
dres, och at derhos en af caza Aoxzi, ſâſom
director confiliorum, fkulle följa med , varandes
bemälte bref , fom detta innehöll , dat. Rom,
$ Apr. ſt. n. Vidare tages fkäl af Påfvens
PFerfon ; fom var en klok och vigilant Herre.
Cardinal Azolini, ſom hade dire&ion af His M:ts

ſaker och affairer vore Påfvens Secretarius ſta-

tus. Uti Rom hade ock varit deliberationer
om en general union mellan alla Påfvifka Po-
tentater emot de Proteſterande. Så väl Jefui-
ter , fom andre af det partiet, hade fig här i
riket - inſmygt.
* *

At Hèrden kom 1i onåd för det han oaf

up Hellingborg, gick få til: Haa hade godt

manfkap inne, och nog atlefva af, fkret ock
K. CAROLO XI til, at han med Guds hjelp väl
ſkulle hålla fig 6 veckor emot belägring. Men
the Danfke fkrelvo et bref uti Konungens namn,
Å a ' med

— 3069⁰

37ovw —

med Cantzlie- Rådet Renſchölds namn under
och Konungens Sigill före , at Commendanten
ingalunda fkulle låta komma an pâà extremite-
ten, utan ther han fåge fig bli hårdt angri-
pen, lemna fäſtningen och falvera folket. Sam-

ma piga, ſom tjente hos en Praſt, icke långt

iirån Helfingborg , och blef hela tiden brukat
at bära in brefven till Commendanten , bar
ock in thetta. När Hrden fick fe thet , kom
thet honom mycket underligt före , och viſte
aldrig huru han var theran, eller hvad thet
betydde ; kallade altfå Krigs-Kaàd och öfverla-
de hvad ther voro til görande. The fåge,
fom the mente , Konungens ordres , och borde
, fådane efterlefvas , men påftodo at ännu ej var

någon extremitet. - Hörden fick åter en Trum-

petare til ſig från Danfke Generaln, ſom und-

fade honom, at ther han mu ej toge an Con-

ditionerne , fkulle de ej mera bjudas , utan vid
Fäftningens öfvergång hvar männifka huggas

neder. Húrden ger honom therpå upp. När

befkickningen kom til Konungen , fom tå var

i antog at unfättja Haraden, ranfakades theref-

ter. Hrden vilte fram fina ordres « Konun-
gen vilte ej annat än thet var tin hand , Ren-
fehåld fin ,'och ingenthera fann fig theruti. Hr-
den blef dock dömd från lin tjenft. 1681 fick
Gretve Bjelke i' Paris af Danfka Envojen = - -
kunkap, huru thet - gått till, och at the
fätt anledning til Ciphrerne och ſigillet af
Senatens bref, ſom de tillförene upfnap-

pat tillika med Secreter Liljeflycht, tå han

var på vägen från Stockholm til Kongl. Maj:t
neder

ind
CM
vid
d
y

I
tör p

ga
fur
|

neder i Skane. Och hvad Sigillet angår , ha-
de de tryckt af thet med en kuhla, fom e
genteligen thertil præpareras af qvicktilfver och
annat. Sedan thetta blef kunnigt ;, kom Hår-
den til nåd igen och blef Öfverfte öfver Jem-
tarne hvarvid han ock dödde ”; — 171I d. I 5

Juki. AR oö
Then Stich Brite, fom nämnes uti M:r
Benfons lettre till S:r Zames Banck , vet man ej
ho thet màâ vara. **) A. Epilcopus gillade at
thet vore Clas Alders Brita , ty få blef en Köp:
mans Claes Alders huftru , benamd Brita, kals

lad, fom hade ftor credit uti hofven , och en-

kann nerligen 'Grefve Magni then tiden: hennes
dotter var , fom CARL GUSTAV lägrade ; och
af hvilken Cref Carl Carlsfon ſom nu L är i Hol:
land ; blef född. - Thenne Carl Carlsfon recom-

; menderades ſtrax til Gref Magn: Grefvinna ,

CARL GUSTAFS Syſter, at hon ſkulle draga för-
forg. om honom, och fick 1000 R:dl. i pens
fion årligen', och fedan 4000 Redl. tå han re-
ſte med Lmd_/kald fom en Svenſk Adelsman.
. 1712 d. 27 Odobris,
*) Der var OÖfverſte Lieutenanten Perer Hcheſke, ſom
d. 4 Jul. 1675 upgaf Helſingborgs Slott åt de Danlka,
fedan deras Generallicutenant Rq/efzf*n'ms derföre
tilfatt lifvet. En inkaſtad Granat irände 14 tunnor
' krut, hvaraf Befättningen förlorade modet, Men
Adolf Häård var äter Commendant på Carlshamns
Skans och upgaf den d. 8 Oct. til Danfka Öfvers
ften Sten Baner och Amiralen Yons Rothleben.

3& ) Thet lårer vara K, CHRISTIERN H maitreſſe, ech hàr

tropice tagas,

372 —

Rätta orfaken til at Duells- placatet kom
ut, var at Herr W'allenſtedi ville thermedellſt
ſtalla ſig bakom fkärmen och ftå fkottfri för the

hårda ord, fom han viſte ſig förtjent , genom ”
fitt procedere, Reductions påyrkande och o-

vettighet , han brukade mot alla männiſkor,
enkannerligen mot gamla adeln ; men tilfälle
togs at H:r Johan Philipp Skyttes och Majorens
under Södermanlåndningarna — Liljekdöks duell.
Har Landsh. Fahlſtrò⅛m vid Kihla brunn d. I

Juli 1713. ;
/ sk k x

At Svea icke för någre 100 år varit arf- '

rike, förr än thet åter therul kom uti GUr
sTrAVI I:mi tid, Se Reg 1608. J 10.
Sal. Kon. GusrAF ADOLH, af den dif-
ference, ſom var emellan honom ock Sal. Her-
tig CARL, hade ofta ehrvänt, at om Gud ſkul-
le gifva Kongl. M:t många barn, fkulle the
aldrig få något F urftendöme. — Prot, 1633.
P. 108.
x x *

Sal. K. GustAF ADOLPH hade intet velat

nämna thet Tyfka Kriget et Religions-Krig , at
ej Rex Galliæ fkulle. deraf fatta ombrage , och
bryta den alliancen han med K. M:t gjort
hade. Pr. 1630. f. 222.
; x 4 &
En månad förrän K. GUstTAF AbDoLPH

| drog :

SG

drog ſiſta gången ut, ſade han til Hr Claes
Flemming: ”För all then trohet I til mig haft
”hatver , förmaner edre Stallbröder och görer
”thet famma felf, at I fe min Huftru töre ,
”at hon ej letver mig, fig fjelf och eder til
"Vahnheder. Prot. 1033. 1. 280.
x 8
Anno 1655 lät K. CARL GUSTAF af tryc-
ket utgå Religionsftadgar. Som nu, ſedan Ko-
nungen refte öfver til Polen , åtfkillige berättel-
fer inkommo , huru det i Holland utfpriddes
fom Konungen förföljde then Calvinfke KReligio-

nen, och thet 2) mentes fkada Hir Chrifler

Bonde uti fin negotiatien i England, elter thet
var bekant , huru Protecteurn antog tig Wal-
denferne , fom utaf Dace Sabaudiæz blefvo [å
tryckte ; 3 ) Fruktades , at thet fkulle hindra

K. M:ts framgång i Polen ; emedan månge af

them ſom gitvit ſig under K. Mits protection

vore Reformerte, ty blef i Rådet öfverlagt , '

om man vid få befkaffade faker fkulle ftrax lå-
ta henne komma til at flullas i verket. Doct.
Emporagius blef ock upkallad , at ſäja fin me-
ning , hvilken efter föregången communication
med Conſiſtorio upkom d. 27 Sept. tillika med
M:r Olof Skoogz , och fade lig hatva öfverlagt
med fina medbröder ; hvad honom angående Re-
- ligions - fradgan vore Communiceradt , och ehu-

» ruväl deruti föga annat finnes , än hvad lom uti
Upfala Concilio år 1593 är infördt, dock ſom

deſſe tiders delicate conjuncturer fordrade, at

Aa 3 man

3

374 —

man fkall undfly alla occafioner til Jaloulie mel-

lan the Proteftantilka , biföll han Rådet , at

dermed på någon tid måtte innehållas. Derpå
fkref Rådet til K. M:t, at fom H:s M:t ej up-
täckt them fin vilja angående Religions ſtadgan,
för fin afrefa , thy rådfrågade the ſig, om hon
af ofvantalte fkäl fkulle få länge innehållas ?
Men Konungen Ivarade ftrax deruppå , at, fom
Stadgan af moget råd til Rikfens baſta var in-
rättad , funne K. M:t inge motiver ftarke nog
til at hindra defs publication och verkftällande.
* * |
I Sverige har tilförene varit viffe Likbä-
rare, ſom ännu på viffe orter i Tyfkland , och
läfes uti 1629 Prot, d. 22 Sept. huru Ståt-
hållaren H:r Lars Skyte är inkommen och be-

rättat, huru tvänne af Likdragarne voro döde,

en fjuk , the öfrige intet längre vela draga
liken. Then bäſte Sämfkmakarénj vore tå död
blefven , och Embetet begärde at fjelfva dra-
gan til Kyrkogården, frågade Senaten, om han
ikulle tillåtat ? Svarades Nej, utan the fkulle

leja perfoner af Embetet, fom thet gjorde , el

jes hotas them ſtraff. f. 96.
| R x K
AÅ:O 1634 d. 16 Apr. påmint at K. M:ts
ſtatua är färdig i Nürenberg, om den icke
fkulle föras hit? Svarades den väl tjena
at ftå öfver Chapellet ſom fkulle uprättas vid
Lützen, och fkulle Cancellarius Regni therom
ulkrilvas. Pr, f. 99.
1634

Om
II
Cd
6,

Z5
* k x
1634 d. 11 Junii re eſolveradt i Senaten at
Titeln af Öfver - Burg - Grefve i Stockholm ſkul-
le muteras i Ofverſtäthallare. Pr. P. 127.
k * *
Hvad CARL GUSTAFS Teſtamente angär.,
få blef thet upfatt af Ebrenſten *) och Konun-
gen fick thet åt Carl Mörner, Johan Raſenhane
och Lars Kagge at igenomläla och fäja fina tan-
kar , ty the voro tå iane hos honom och fåtto
bakom en fkärm; låfte the ocfxfa igenom och
förarvade fig jimmerliga öfver thet Ehrenfles
fatt upp Hertig Adolph til Förmyndare, men
the ville e) bry Komingen, utan mente the fin-
go ſedan alt rätta det, eller ock at han kom-
me til hälfan och rättade det fjelf. Finge ther-
före fram, och Konungen fkref under thet,
men orkade ej mera fkrifva än ſom CAR

Herr Zoban Roſenhane hölt et diarium på ak

thet fom pafferade i' hans tid, och har jemväl

antecknat rhetta , han dödde förrän Riksdagen .
1 Stockholm , ther Heriig Adolph blet ut"iomci,
frân Förir yzdcrfkapet och therföre är hans
annotation tanto majoris fidei. †) Samma dia-
rium och et ſtort antal Origina: bref gaf Hr
Landshöfd. Ribhing àt lal. Konungen näft för
A a 4 Ju-

*) Då Kol, Secret. federmera R. R. 1683.

+) Defle R. R. Friherre Rofenbanes anteckningar för—
varas nu i KiksArchivo.

ad

376

. Jubelåret. Roſenhanen ägde bem:te H:r Landshöf-
dinges Fars Faſter.

Landshöfd. Per Ribbing 1714 d. 28 Dec.
* * os

General Majoren Sparrfelr ; fom nu är Lands-
höfding uti Elfsborgs Län, var med på ftora
Cronan , tå hon fprang , och han flög öfver 2
andra fkepp och kom at faftna i feglen på ſkeppet
Draken och fålunda ſalverad. Landsh, Ribbing,
k x ä .
1715 d. 26 Martii var Proften i Fahlun,
Björk , ſom nyfs hemkommit ifrån Penfylvanien,

hos mig , och taltes vi vid några timar, Om Hed-

ningarne berättade han, at the tro 2 Gudar, en
god och en ond. Then onda offra the , at han
'ej må göra them något ondt; ty then goda,
fija the , kan aldrig göra annat än godt, ty
behöfva vi ej bedja honom therom.
Thet endafte bevis , eller rättare gilsning ,
at the äro reliquiæ decem tribuum Ifraeliticorum,
är thet at the offra, och 2) theras qvinnor
efter födfeln hålla fig några veckor filla , och
tå äter ingen med them , utan äro fom orene.
Inga bokftäfver hafva the.
Intet akta the om fin härkomſt. Alle äro
the lika kloka. Om någon är klokare och be-
gynner ſäja något förut , fom fedan ſker, honom
hålla the för en trullkarl, och han miſter lifvet.
Komungar hafva the ; och når han dör,
kommer Sonen i ſtället, om fhan är fkicklig;
eljeft tages en annan. . :
The hafva ej mer än en huftru i fender;
o men

—

— — — —

b

$tra

— ' 377

men kommer någon oenighet mellan huſtru
och man, ſkil jas the åt. Dör huftrun , tager
han intet mez någon af then flägten.
Aldrig flås the lins emellan, i i. e. the ſom
äro I iamma Konungarike: the hafva intet at
flås om : the hafva ingen affendrad egendom.
Skogen är theras viſthus. The äro ganfka ord-
haime.
Hafva aldrig vetat af fylleri, förrän the
Chriſine begynt taga med fig til handelsplat-
ſerne vin och bränvin, och the therigenom
fått ſImaken och efter hand luſt thertil.

Theras Eluſtrur föda fnart ſagt utan all

ſmärta. När hennes ſtund kommer, går hon

bakom en ſten, ther hon lagat litet rum för
ſig, och har n agra rötter och Krydder til reds,

fedan fköter hon I ſig Helf.
Baron aae Banter, fom några år varit
hos våra Svenfka , dödde förledit àär.
Ingen annan tideräkning hafva Hednin-
garne ; än fom efter månan, . ;
Inga afgudar hafva the. Sol och måna
dyrka the ej. - s> |
Alla theras termini imperiofum äro natu-
rales, floder eller ſtora kkogar.
Willdjuren äro ther ej 1 kadlige ſom här

i Europa , göra fällan männifkor något ondt.
Thet är ej fvårt at fortplanta then Chriſt-

na Religionen hos them, ty the hafva förr

ingen. Thet endaſte ſom ſlar them för hufvudet,
är, at the frukta thet the therigenom miſta ſin
frihet, och at Präfterne fkola lägga utlagor

på them. Aa 5F Herr

378

Herr Bjéörk hade, utom Svenſka Förfam-
lingen, tre Engelfka, fom han föreltod : ty,
när the Engellke Präfterna komma ötver och
ſe at the ej kunna få gemachligt letva, refa
the ifràn the fattigare Förſamlingarne til the
rikare ; och therfoôre ſaja Qveckare, ſom äro
Herrar af Fenflylvanien , at om några rätta
Präſter äro, få äro thet the Svenike Präſterne:
och hafva lell the Engelfke $0 pund arligen
utaf Drottningen, förutan hvad the ther kunna
få af fine Förlamlingar.
Et djur välja the ( ( Hedningarne) hvarte-
ora til fin vålnad eller genium, och thet fkjuta
the intet , utan älfkat för alla andra.
* k &
1715 d. 2 Junii var H:s. Durchleutighet
Furſten af Caſſel *) uppe paà Pihliort ecet.
Kom thit & tolf, och var ther til 3 Jag
och Hir Malmfråm *) voro emot Eonom ne-
der utan för Academie- porten. Han admirera-
de mycket rummet, och än mera när han fåg
2 lika. Efter han neſt tilförende , nemligen i
morgons , tå jag följde Rect. Magnilicum at
upvackta honom , mmde om Grævio och hans
Antigg. Romanis , tog jag up et par tomer och
lade på pulpeterne, och ibland them then fam-
me , fom af Gmwa-var honom dedicerad,
hvilket honom mycket behagade. Och fyntes
deraf , fom ock af hans difeourfer , at han var

en älfkare af ſtudier. Tå han befåg ritningen
om Palneſka Republiquen, och huru alla ; bå-
de

*) Sedermera K. FRErDRIcE I, **) Juris Prof, i Upfala. |

de &
brec
mel

iof

hv.
ſon
the

fid

7 V
N

a
gör

dre
O
Olve
krin
tera

n

vm
rt o
ill the
lom ir0
a ratta
ilteme.
årligen
' kunna

hvatte |

t hja

'

hat
QG[I%'AQL

pt hecet,

L
i nér
irerdr
cum l
h hans
get Och
lj fam-
. j|
ieerad

les

g va
ipen
; hår
de

— 379

de andelige och verldflige fufvo , fom ock at

bredevid ſtod, at ther var en ftor diſcerdia e-
mellan them , fade han: ther uti at the ale
fofva , är dock en ſtor eoncordia,

Öfver middagsmåltiden kom han at fråga

hvarföre the icke ftudera här öfver Sommaren,

fom i Tyfkland ? tåsthet fvarades , thet ſke för
then ſtora hettan fkull.

Herr General Taube remarquerade ſom en
ſärdeles ting , at tå han förledit år camperade
7 veckor med 12,000 man eiler ther vid lag
1 Roflagen, bleficke en endaſte död eller rätt fjuk.
Furſten fade theffa vägar kring Upfala va-

ra mycket beqväma at plantera trän på, och

göra alléer, efter the äro få ftråträta,

Herr Ofverſten Cronberg, ja ock the an-

dre talte om the oändeliga mânga exercitier
Soldateſchen har här i Sverige, och ſade H:r

Ofverſte Cronberg, at man behöfver en hel dag ,
ifrån morgon til afton, at bara fimpelt exer-
cera them, til at göra lectionerne en gäng, och

huru mycket thet mattar ut en Officerare.
Furften anmärkte ock vid Gen. Taubes
tal (om thet at ingen dödt, när the campera-
de) at gemenligen dö flere ; när the ligga ſtil⸗
la och campera, än tå the äro på marfche.
* N l
Stor-böndagen, fom är d, 3 Junii, var
Furſten 1 Domkyrkan öfver hela Gudstjenften,
Doct. Molin prädikade och lämpade uti Exor-

dio (Tob. III. 13) vackert til Furſten, then

nåden

380 me

nåden Gud hade gjort ofs at ſända honom in
uti landet , til underfåtarnes trött och förfvar.
| 4 '- /
1717 in Martio ,

blef Engelfke Reldenten H.r Zackfon i Stock-

holm arrefterad tillika med hela in Familia, ja
ock ſin Son, ſom ſtuderade här i Upfala, til

repreſſalier at Gref Gylenborg i London blet ta-

gen i arreſt för the forilag han haft och ther
drifvit om en vils fumma penningar, ſom ther
upbragtes af Pretendentens anhängare , at up-
köpa örlogsfkepp i Holland och Frankrike,
fom fkulle gå til Götheborg, och inhämta 10
å 12000 våra Svenfka, lom ikull: landſtiga i

Engiand och befrämja rebellion emot King

GEORGE , Och-ſätta Pretendenten på 1I'hronen.

Baron Gjörsz har drifvit bela v rket, och ther-

före reſt två gånger til Paris, at ther rådgöra
med the förnäma Engelſka Lords, flyktingar,

ſedan King GEOrRGE inkom och Pretendentens

anhängare. I London bletvo alla brefven väx.

lade i thetta ärendet mellan Gref Gyllenborg ,
Baron Gôriz och Ambaffadeuren 1 Frankrike
Baron Sparre , famt Gref Gaflaf Gyllenborg,

trykte under thenna titel: Lettres which paſſed
beiween Comt Gyllenborg, the Baron Gôriz and

Sparre, and others relating to the Deſing af rai-
fing a rebellion in his Majelty's dominions , to be

ſupported by & Force from veden.
In Auguſto:
Lybecker har fått tin dom. Jag vet intet om
' tchen

ihen

A

hon

OCh TOar

j

le'l OCN S

] 13!*';.,&
| L?u.d, Ui
don blel tär
t och ter

r 1Om (ber ;

6, ap
H;q& hx I

mhämta 10

ti0l ;

,0. e
er ridsöra
n um)
:-,Cg gemens

gV. -⸗
yetyen VaM

. G 4 m'g,
Prankride
hh pd

Görl A

l:
;W

hp H|

L

JE

. si om .
then

2868 r

then Generalns olycka bör föras ad caſe: illu-

Rrium Virorum *). |
Nu ( vid ilutet af Auguſto) kom Gref
s sil lands trån Englaud , och anlade
fkeppet vifå Marſtrand. Få Ie huru H. SsS Mit
anler thet.
Troupperne draga ſig tillammans Vi Norr-
fka gräntlen, Ho vet om icke fker en impres-
fio in Norrvegiam , och om icke thet fker fe-
dan en Transport på Skottland af bara fotfolk?
Jag fruktar at med tiden blir nog buller
mellan vår Liflindfka och Svenſka Adel. The
göra bägve fina partier och factioner. Liflän-
darne hänga mycket ihop och hjelpa up hvar-
annan: men s M:t håller jämn balance mel-
lan bägge. Märkeligt är ock at mäſt alle
Generalerne vi Grentléorterne äro dock Sven-
fke. Tag undan Öfver- Ståthållaren' Tanbe.
Baron Gôèͤriz bar fö'jt Tzaren ifrån Arnheim
til Hamburg och är ther på fri fot ſtäld utaf

honom. ;
4 * 2

. 1718 in Martio; /
II.:5 M ast har nu reft . från Lund til Wer-

me-

*) Lybecker var Gencral en Chef i Einland 1713 och
drog ſig] undan fôr Ryſſarna, utan at lofla et fkott,
oppât landet til Tavaſtland, lâmuande Nyland och
hela fj&kanten öppen för ågndm, fom då gick o-
be chindrad til Åbe, Han måfte då' lämna befålet i-
från fig til General Armfelt. 1717 dömdes han
af en KN gsrått, för detta fitt fårhållande , ifrân lif,
åra och god». Sc mera om honom i v. Stier mans

Matr ikel, D. I. h 142,

382

meland, och thit är förreſt Kongl. Hofvet, at
möta H s M:t. Reſte ock Hertigen af Holſten
dit, ſamt thels Geheime - Råd Baron Göriz ,
fom man eljeft mente vara hvar dag reſefardig
til Åland , at fluta fred med Tzaren. Hvad
fom förmått , Baron Görrz at refa thit, (til
Wermeland) kan man ej veta. Otaligt anral af
förråd på bröd, brännevin, mat ſaker ; ammuni-
tion är gånget tll Wermlandfke gräntfen, och har
almänt trots, at et inbrott fkulle fke uti Norrige,
hällt få många packfadlar , vattu- läder- flafkor ,
fält -refe- korgar har gjorts till alla Regemen-
terne, ſom har haft anfeende til en campagne
uti hergiga. och oländiga orter
1718 d 27 April talte jag ined Reveren-
difl. ArchiEpiflcopo Stezchio och öfverlefvererade
honom bref ifrån en Bokförare i Leipzig = -—
ſom vil förlägga D. Cypriani Hilaria Lutherana,
och begär Communication af hvad ſom här i Sve-
rige är hällit vid förledit års ilut iz memoriam fe-
cm'arem. Men thet är fnart fvarat : Här är intet

hållit mer än thet D:r Molis nämde med et ord i

Parafcheve homiliæ , in diem omnium S, S. och
the två orationer , fom hölles af M. Er. Alftrin

och Candid. Oxelgren, mer privato än publico

nomine.
Han berättade ock en förnäm man (jag vet
at thet är Gref Carl Gy&eråa:rg) hafva fkrifvit fig
til , och begärt fitt betänkande de unione Eccle-
harum Anglicana: & Svethica , beropande fig på
then unionen och Fraternitatem, ſom bägge För-
famlingarne utan ſcrupel hålla i Penfylvanien ,
ſom

—

bom nögf.a
Björceku he

ej kunna |

— culiLambe

fionem £cc
fkritven,

kunde ada

Ja la
höra Eecke
Comcordiz,
then aldrig

pralenie c

" 37 *
Nik |

hel Su

med knekt
n Bielehe '
dr0g up vi
0a Dönder, |

| bmf N&Y

| im&&m& [0

ura t
holm,och
B]e kÖJ ll

quu

d tefjl nmd

Cktade h
Ceradt, [
H Nocp,
nom.

—
—.

Thure |
Stm'e
tSe

. Hobt, at |
en ac Hlolkn .

Baron Görn,
_éag reiexärdig
Zaren. Hvad

lela thit, (el -
u

1

åder » falkor,
I Xs QW*R'
en cmpagt

W
PR
|
L

ö
R

; ed Near x
veclelveretade

epalg + +
a Lutherana,
omhår 1dV6"
s mear F
» Här it met
. med et ord!
im $,5 och
M Er 7
0 np bhco

ſet

man 1s
va fsilvit X
u00é E*”
mwd*' 5 P B

—

t, och ha

; 6E

ſom nogfamt kunnigt är af Præpoſiti Fahlunenfis

.Bjorck:z berättelle; men Reverendifl. fvarade ſig

ej kunna lamtycka til alt hvad ſom XXIX Arti
culi Lambethani hafva, och hvad Nichoſi defen-
fionem Eccleliæ Anglicanæ angår, henne vara få
fkrifven , at hon pro captu & arbitrio Lectoris,

kunde admittere varios prorfus & diverfos ſenſus.

Jag fade mitt enfaldiga råd vara, man fkulle
höra Eccleliæ An glicanæ. judicium de Formula
concordiæ, och är jag något när ſäker, at Angli
then aldrig känna för fin, Propter dogma omni-
Præſentiæ carnis Chrilti.

När K. Eaic XIV Var 1 ſitt raſeri ocCh ond pa

hela Sturefka Familien, ſände han ock et utfkott

med knektar til Sahlitad, at taga fatt på Hr Tha-
re Bjelcke *), ſom var Siaren: måg : men Bjelcken
drog up Vifldbrym*an och fö 'f'vam(åe lig med ſi-
na bönder, ſom han i haſtighet dragit tillamman,
braf. När knektarne fkulle refa hit til Upfala at
förſtärka ſig, gjorde mellert xå K. ERIC mordet på
Sturarne, och gaf ſig ſedan på vagen til Stock-
holm, och blef iå faſttagen. Therigenom undſlapp
Bielelen, un lifsfara. Gref Bjelche . 22 Jul. 1716.

2
H:s M:t communicerade 1 år (171 8) näft ef-

ter Jul med ftor devotion, tå Mag. Carl Siernell

bicktade honom, Han har tilförende ej communi-
ceradt, fedan in Febr. 1716, näft för han bröt in
uti Norje, tå Nag. Norberg communicerade ho-
nom. X k X.,

*) Thure Pederſon pyelt R. R. hade i 2: dra giftet Figrid
Sture, dotter af Riksmarfken Svante Srenſon Sture,
til Stegeholm och Weſtervik.

Kloſter Priorens Iybieralskys Bref til Påf-
veliga Gen. Auditorn Chr. Zorawsky
Trörande Bifko op BRAsSKS griftvard
1 Kloſtret Lenda i Pohlen *—).

Requitioni officioſt e Illmi R mi D:ni CHRI-

STOPHORI ZORAWSKI A uditoris Generalis Curie

ArchlEpzicapahs Gnesnenfis , ad Nos Monaſte-
riumque noſtrum Tandeniſe, Sacri Ordinis Ci-
ſtercienſis Archi Diœceſis Gnesnenſis in fcripto
porrectæ ( quatenus in Archivo noftro fingula
monumenta tum & in alis locis Monafterii no-
ſtri Epitaphia olim R:mum Dominum JOANNEM

BRAsK . Epilcopum Lincopenſem in Svecia, tan-

dem exulem in Polonia, in Monaſterio vero

noſtro confiltentem , tangentia perquiramug &

revideamus & quidquid compertum fuerit authen-
tice deſcriptum connotatumque dicto l: limo R:mo
D:no Auditori transmittamus) promte ac reve-
renter — fatisfacientes ; ſcquentia comperimus
eaque ſincere & fideliter annotavimus.
1:o In lapide marmoreo in Sacriftia Lan-
denfi repomo excilum ſequens Etaphium cum
expreffa mitra, Baculo Jrafiomh & cruce fimul
juncta ſtemmati conſpicitur: Epy-

*) Original-brefvet år af ArkeB. ProCantzl. och
Commendcuren v, TROIL fkånkt ril Linképings
Bibliothek, åfven ſom denna upplysning om Bi-

fkop Brafks grafvård genom deſs förforg blifvit

föranttaltad af äventke: Lcoauons Secret. i Varſchau
H:r Sam. Nic. Casſerm, hvilken genom Furſten
Primas i Pohlen fätt den från Kloſtret i Landa.

Ep

Prefulis e

X. D trip

Hie celebr
Qu tutt 01
Regis prin
£:d0
flro Lande
Julii Domin

| Gothia amnie
| A0n0 hOn

an

- denh lat
Vero “D 1

cito & roh
penlis Ep

> Heraoismo ;

GLsmo

(enle n

Uehauum vi

8 & n

G"lp] tNnna

C(*ml.d,f
Ein Isdem P
alis, ad Lw
EXpretla h
Oue in pa_;t
PfOut &
—M
Mrem g;]en

—

Epytephium Den Epiſcopi Lincopenſis? S
Præſulis ex annis certum de morte JOHANNIS
A D triplatis ſimul octo connumeratis
Hic celebri loco vitam finivit in iſto
Qui fuit OftroGothus exful, ſine labe remotus
Regis primi GustAvi Luteran.
2:d0 In libro mortuorum in Capitulo no-
ſtro Landenfi reperibili. legimus. Obit — 30
Julii Dominus Zoannes Epilcopus Lincopenſis de

Gothia amicus & Confrater nofler — quo vero

anno non eſt annotatum. _ .
3:0 Extat imago in noviciatd noſtro Lan-
denfi fat antiqua tribus cubitis longa, duobus

vero lata exprimens Præſulem thalariter Mu-

cito & rohetto ornatum, cum inferiptione ad
edes” fequenti — Zoannes Oſtrogothus Linco-
ar CÅr J z

penfis Epiſcopus, Ultimus Catholicus ex Svecia Lu.

theranismo tunc infecta & Catholicis infeſta a
GusTAVO primo Lutherano Rege pulfus ad Lan-
denfte Monaſterium ſe contulit, atque in illo
reliquum vitæ ſuæ temper alias laudabilis eo pu-
rius & ſanckius, quo tranquillius in jugi con-
templatione & piis operibus exegit, ac fehciter
conlummavit A. D, 1539 — Ad latus finiftrum
Ejusdem Præſulis depicti mitra & Baculus Pafto-
ralis, ad latus vero dextrum refidentria Ejusdem

expreffa apparent, cujus Reſidentrie extant adus-

que in parte aliqua prope monaſterium rudera,
prout ex antiqua traditione habemus.
Hæc omnia & ſingula, ſic & non aliter in
dictis locis reperiri atteftamur, In quorum ma-
jorem fidem, impreffö figillo Monafterii Zx%*.;åri
| LRR

/

Landenfis S. Ords Cifterc, manibus noſtris ſub-
feriplimus, Datum Landæ die 18 Novembris
Anno 1791.
Fr. Paulus Wybieralski S. T. D, Not. Aplius.
rFrrior Landenſis S; O. Ciſterc. mpp.
F. Mauritius Profefl. & ſubprior Land. mpp.
Fr. Euſebius Iwelslei Profeffus Landenſis S. O,
Cuſtos Ecclelie mpp.

Kongl. Maj:ts och Rikſens CantzliCol-
legii Inſtruction, hvarefter den vid
Liinköpings Stifts Bibliotheque til-
ferordnade Bibliothekarien har fig
uti denna fin beftållning at rätta.
Gifven Stockholm d. 28 Maji 17827).
Bibliothekarien åligger , at på alt fätt vår
da Bibliotheket , med dels MyntCabinet, Na-
turalie - (amling och öfrige tilhörigheter och med
all forgfäilighet bidraga til defs tilväxt och he-
ſtand. | %. 20
*) Sedan Link. Gymn. Bibliothek nu mera kommit i den

ordning , efter fkedd inventeting och Catalogers för=

—

frdigande, ar det icke allenaft är tilgängligt fôr

lärda betök, utan åfven ordentligen i hvarje vecka
A4 timar Öpet, hvarunder Lectioner hållas at Biblfo-
thekarien i Lärdoms - Hiflorien för de Studerande,
har man trott ſig böra meddela allmänheten den Iu-
ſeruétion, hvarefter detta år verkſtäldt och vid magt
hålles, |

ler
Va
ſes
gill

Han författar 2:ne Cataloguer öfver Bi-

bliotheket, hvilka ſtädſe i Bibliotheks - rummen
böra vara at tilgå , den ena inrättad och clas-
fificerad efter Vemnikmeme, med et kort al-
phabetifkt regiſter på Auctorerne: den andra
författad efter den ordning, hvari böckerne
0 äro upftälde, at nyttjas til ”undvikande af mö-
da och tidsfpillan vid de här nedanföre ſtad-
gade Inventeringar. Aliggandes honom., at
ſagda Cataloguer alt efter Bibliothekets efter
- hand tilvinnande förkofran fortſätta och vid
magt häilla. Likaledes bör han öfver de der-
a R flädes befintlige Handfkrifter , Mynt och Na-
id turalieCabinetter , uprätta ſerſkildte och få om.
ſtändelige Cataloguer, fom befkaffenheten af
hvarje fadan ſamli ing lordra kan.

g §.
i Han upgifver mrtekuma på de böcker, _
V fom böra anfkaffas , äfven på dupletter , föom . ;
kunna föryttras: Dock må utan Biſkopens och
d Confiftorii tilftånd icke något inköp, eller för-
y . - fälgning af böcker fke,: älven fom utan tilſtänd 4
å intet af Bibliotheks - Cafian må utgilvas ”
C | Öfver Biblioth '=Lemf> inkomſter och utmf—
A« ter håller han räkning , fom för hvarje år

4 - vederbörligen affimad uti Conſiſtorio upv — -
K ſes, och ſedan den ſamma blifvit behörigen
gillad, til bevis derå af Bilkopen underſkrifves.
n Til Docenter vid Gymnafium och Trivial-
Mp N Bb a Scho-

O

Scholan, famt Prefterfkapet och Bokälfkare i
imden, må böcker utlinas dock, icke langre än
14 dagar, utan Biſkopens och Confiftorii fam-
tycke. ”Ätven få til den Studerande Ungdo-
men , men icke utan en Lectors caution. Utom
Staden lår ej nägon bok utlämnas, utan Bi-
fkopens och Conliſtorii ferfkildta tilſtnd. Hvar
, och en låntagare anteknar uti en dertil ferfkildt
inrättad bok, eller ock uti egenhändigt under-
fkrefven Sedel, få väl länet, fom dagen dà
det fker, jämte uttryckelig förbindelfe , at bo-
ken ofkadd àterſtälla eller ock i annor händel-
fe tiliullo erfätta: Och då den lånta boken å-

terlemnas ., anmärkes ſädant af Bibliothecarien,:

Större verk fåfom allmännare efterfökte
och tjenande til Bibliothekets prydnad , åtven
få vål fom fälllynte och rare böcker lamt Manu-
fcxlpu? tå ej utlå inas, utan böra påftället nytjas.
mearex fLåntagaren någon bok, eller den
fk.d. och fmutfar , må Bib liothecarien på Lån-
tagarens bekollnad , enligt dennes derom gifne
fö,u*az'å lHe, genall anfkita et annat e; emg!ar.
Vagrar Lämagare n :ht, anmäle Bibliothecarien
faken ho ä*(;m” rium, eller blifve han 1i an-
nat fall derföre anivarig

*

J & S; [

så

Bibliothecarien håller under Terminerne Bi-
bliotheket öpet hvarje onsdag och lördag tvänne

timmar efter middagen, . då ha an äfven bibringar

dem utaf ungdomen, fom det åftunda , allmän-
na begrep uti Lärdoms- Hiltorien. $ö

utv.
ten
Nyck
nn
a (

te 1'
1'1

É låLA'

nd

ué

|
nün⸗

Afvenl edes ål igger Bibliothecarien I inder
Terminerne at hålla Föreläfningar l E*rwi ?'
fpråket , for at därutinnan i ma f>d0im=n

nödig undervilning , hvartil Bill p__:v och Con-
[itorium förefkrifver tiden och lättet.
§. 10. .
Med Bifkopens och Con! fiftorii minne må han
utvälja någon fkickelig Yngling, at fåtom Ama.
nuenfis vid Bibli iotheket tilhanda gâ, dock mâ
nyckelen til Bibli iotheket icke anförtros någon
annan än Bibliothecarien , fom enlam kommer
at derföre anfvara.
$. 11.
Bibliothe ket med alla deſs tilhörigheter
inventeras Vid hvarje ny Bibliothecaries tillät-
tande , famt defsemellan få ofta Bifkopen och
Conſiſtorium det för g

3 *

fådant ſke hvart tredje år, och bör denna til

c
Bibliothekets ſäkerhet få nödiga omſtändighet

aldrig uragtlâtas.
12.

§.
Utom det i 8: de §. ſtadgade Bibliothekets

publique öpnande > bör Bi bliothekarien icke un-
dandraga fig , at lämna Herrfkaper och Lärde
refande ti L. a; til Bibliotheket, ſamt om defs
inrättning och tilhörigheter dem underrätta.
AGdum ut fupra.
På Kgl. M:ts och Rikſens Ca antzliCollegii vägnar

M. BEN ZEL. ST ITE RNA, N
GustAF RIBBING. - GustT. FR. GYLLENBORG.
JAC.: v. E:NeESTROM. Jac. Forſilund.
XII.

390 4 ER

XII.
INSTRUCTION för Ledoren i Natural. Hi-
— forien och Medicinen vid K. Gy-
mnunaſium 1 Linköping. *)
I. 0o NATURAL - HISTORIEN.
bör Ungdomen lära känna och urfkilja
4) JFordmåner a) braig Jord: hvad Landtmätare
füörftà med I:ſta, 2: dra, 3: d je
graden o f. v.
by7ordblanningar: Jordbårrens bruk.
e*) Jerdarter, fom paffa tör olika
cultiverade växter.
By Bezanik. inſkränkes innom en empirifk kän-
| nedom af de i orten vildt växande
örter , med fina botanrifka fkilje-
märken underſtödd: denna Ldres
fommartiden vid botanifka excur-
fioner, Examineras efter et Her-
barium beftående afOrtens växter,
Hit hörer egentl. kunfkapen om
I:0 Grdiſlagens art, ſkilnad, odlings-
fätt , nytta i hushällningen.
2:0 Moffars Ednnetechn och *Pruk til
> färgeftofter.
$:0 Medieinal vdxter 1 Provincen , de-
ras känneteckn, ſamlings ochbered-
ningslätt, ſamt nytta Hukdomar.
640 Tråd och Trågårdsvåxters cultur
och nytta. , C')
*) Denna Lectien blef genom Kigns nàâd. författning af
d. 6 Febr. 1787 vid Gymnafium härſtâdes inråttad,

och vid n. v. Lectorens Dofdt. CLAs Frep, Honmt-
SIEDIS tilträde med denna Inftruction förfedd,

C) Entomologien : något litet hörande til känne-
domen om
1:0 Skadliga Inſecter: fålom gräsmaſk, fides-
malk m, fl. famt deras förekommande
och utrotande, »
2:0 Nyttiga Infeller: Bifkötfeln, hvilken äf-
ven Practice bör läras af Lectorn.
II:; O MEDICINEN.
Bör omfatta den enklafte, men på funda Medi-
cinfka grunder bygd undervisning om
A) Almdnna kånnereckn på a) Febrar och betſiga
ſjukdomar.
5) Smirtor t. ex. Rödſot;
koppor , Veneriſkk
fmitta , m. fl. _
*) Barnfjukdomar i ſpä-
gare åren.

— B) Huru fkörfelni ofvannämde fjukdomar bör vara:

a Yi föda, dryck , köld , varme, fnygghet.
b)y i fimpla hus- curer,
c ) om nyttan och fkadan af ådertätning,
Bad, m, m. r
d) huru man på enfaldigt ſätt bör fköta
utvärtes fkador och fårnader,
C) Bofkaps Medicin och bepröfvade medel i de-
ras flere förefallande fjukdomar. |
Vid Medicinfka undervisningen iakttages,
at man icke lärer Ungdomen annat, än
hvad af Diæt och Huscurer kan använ-
das, hvaremot medicamenters föreſkrif-
vande från Apotheket, bör lemnas til den
Academiſka Kretſen och dem, fom egent-
ligen lämpa fig til LäkareVetenfkapen.

XIII.

392

N:O

LECTIONS- CAT, ALOG vid

. O D —

Ca R

23! me

“ kl. Til 11 ſad. Majus. | Azml. Minus.
, Mdn dag.
26 2 6 Bôn och Capi-itel-JLäsning,
0% TE A Moralen, Latini k Preſ. Auct.
7 2 8 Lat. Proſ. Auctor. Fäderncsl. Hiſt.
9 10 Medicinen. Latinfk Aucter.
10 ⸗ 1E Franfy fkan. Natur. Hiſt.
TII ⸗ 12 | Ofnmos_ Sång.
AR Q Mat_hcmatlken._ Grækiſkan.
3 ⸗‧ 4 Grækiſkan. Phyſiken.
472 $ Themata granſkas i bâgge Auditorierne.
Tisldaz.
0 s 60 Bön och Capi tel-Läsning.
6 ⸗ 7 Hebræiſkan. Logican.
7 ⸗ G Theoret. Philoſoph. Kyrko: Hiſtorien.
9 ⸗„ TO Theologien.
10 e o N. T. Exeges. Natur. HinRorien.
II A 12 Ofning isäng.
2 A Mathematiken. Grekilkan,
3 e 4 Grakiſ kan. Phyſiken.
4 ⸗ 8 Univertal- Hiſtorien.
| ; Ons dag.
30 & 6 Bön och Capiitel- Låsning,
6 g 7 Hebt&ifkan. | ; Logican.
7 8 Thoret. Philoloph. Kytko⸗ Hiſtorien.
9, & 10 Theolovjgien,
10 ⸗ 12 ôfning i Sång och Muſik.
2 „ 3 Pranſyſ can. Latinſk Auctor.
3 a 5 Liäird. Hiſt. pà Bibliotheket.
ö ” * | Thors |

4 1

— =
—

O SOr OM ON

— —
—

—7 — —

ditorternd, |

——

g
5 ,
640,
ſtorien,

orb

4

eLp

h
(oli

—

UD
fockel,

'jä%
fel,

Thert

— åe

XIII.
Linképi ngs Gymnaſium. S

[Fr. kl. Til ; Aud. Majus. Aud. Minus.
Thorsdag.
26 ⸗ 6 Bån och Capiltel » Låsning,'
0 ⸗ 7 Bebtrilan. Logican.
7 s 8 Theor. Philoſoph. Kyrko- Hiſtoricn.
Ö ⸗ 10 Theolo gien.
10 ⸗ II N. T. Exeges. Natur. Hiſtorien.
1II ⸗ 12 fning isSâng
2 ⸗ 3 Mathematiken. Lat. Proſ. Aucltor.
3 = 4 Afſtronomien. Grækiſ kan.
4 ⸗ 5 Grækil kan. Fädernesl. Hiſtor.
Fredag.
26 ⸗ 6 Bön och Capitel- La.mma
66 „½ 7 Fran ſy ſ kan. — Logican.
7 ⸗2 8 tMoralen, Kyrko-Hiſtorien.
9 ⸗ I0 Theolo gien.
10 & II N. T, Exeges. Latini k Auctor.
11I ⸗ 12 Ofning i Sàng.
2 ⸗ 3 Aſtronomien. Natur. Hiſtorien.
3 - 4 Medicinen. — Latinfk bPoéët.
4 ⸗ 5 Lat. Proſ. Auctor. Themata granſkas.
| ' Lar dag.
. 26 26 Bån och Capi tel-Làsning.
6 ⸗ 7 Moralen. Latinſk Poët.
7 s 8 Lat. Proſ. Auctor. Fådernesl. Hiſt.
9 ⸗„ 10 Medicinen, Grækiſ kan
10 ⸗ 12 Ofaing i Sångoch Muſik.
2 ⸗ 3 Franfſyſkan. Latinf k Aucter.
3 ⸗ 5 | Lård, Hift,på Bibliotheket. |
| B b SR Utom:

Utom detta, hållas 3 Ordinarie Disputa-

tionsacter hvarje Termin, när de ej af Paſtoral-

Specimina uptagas, da Prim. Theol. Logic.
och Moral. Le&or hvar i fin tour prælldera.
2: do Utgifvas för Majoriſterne Script⸗ Philoſo-
phica at Log, och Moral. Lector, hvar ſin
Måndag. 3:tio För öfning 1 quantiteterna,
ſammanlättes af Majorifierne hvar vecka, för
Elog. Le&orn , et Lar Diftiebon, atven ſom
de lika ofta Sommarterminerna fkritva et Fran-
ſyſtt Scriptum för Bibliothecarien, 4:to Utgif-
vas ſkiftevis hvarje Måndag kl. 3 Exercitia
ſili af Math. och Elog, Lector, ſamt på lika
ſätt Fredagayna af Græc. Lingv. Lectorn och
Adjunct. Gymn. - 5:to Anſtälles af Med. Le-
&orn Botanifka Excurfioner, då ledighet och
årstid fådant medgifva, |
Aumdrk. Den mörka tiden begynnas Le-
Aionerna e. m. kl. I. och flutas kl. 4.

XIV.

Bikc

Ul
kÖ

D, I
pet

Tanle
Ser Aud]

Hd

bdan' q
almånna
g ; 4
fökvade
das, |
W;
JG ar
deifa l
tion |
huh'u»
bålln

4 $e

» Da
[Paſaen
| lå.a.*ax."x'
Eka

PILE
DLa
ta Fouem

nitsatart
EteIM, |
ecka, 100 |
et Hra

(_m.'k.a |

t 01 JÅ"
eC Gorn 0c 0
;X.I'»"'v uV
Johet Och
J,J»Ä. |

mas le

,

XIV.

Bifkopen Doct. J. A. LINDBLOMS forfatf..

ning om det til Låroverkets förmon
i Link köping af Lagmannen Herr
SICGFRID GAHM d. 13 Dec. 1791 do-
nerade Capital. *)

Utdrag ur Protocollet hållet i Lin-
köpings DomCaplt d. 17 Dec. 1794.

S. D. Inlemnade H Herr Do&orn och Bilko-
pen följande til Protocollet:

I anledning af den gofva af Ethundra Sextio-
Sex R:dl, Trettio Tvàâ fkill, , ſom Lagmannen
Högâdle Herr SIGFRID GAHM för trenne år
fedan” gjort , i afligt at den ſkulle komma til
mågon Önfkad nytta, for thet bdrſtddes varande
allmänna Ldroverk, med tillagd rättighet för
mig y at vdlja och Beſtämmas ibes ser eler mindre
faknade gagn s hbvartil t%c[a medel kunna anvdns
das , antingen hel ech bållne eller fafam en ſidndig
fond, iberaf rdntan til ſyfemale, må mnyttjes , har
Jag aniedt nödigt at beſtämma ändatnålet för
deila medels användande , och derom för fram-

tiden ſtadga en vifs För fattning. Och ſom

hufvudſtolen nu ſnart genom upburne och be-
hållne räntor Vuxit til Tvåhundra R: dl., hvil-

ka
*) Se Denationstefder i deffa Handl. Del, I. ſ. 367.

396 ——
ka jag härjämte til V. Conſiſtorium öfverlem-
nar, at lika med andra uncer deis vård

och anivar flående Capitaler förvalta och Tför-
ränta, få finner jag, ledan Cymn lalli Bibliotheket,
genom famma Gifvares frikol ſtighet redan äger
en i det rrinalte full iwndso* Colle&ion af lt-
komne Böcker i 1 wmf kA Lä?%rmå*etm, hvilken
efter Gifvarens frånfälle kommer at inta iga fitt
ſerſkildta rum i Bibliotheket , under titel af:
COLLECTIO JURIDICA GAHMIANA , lämpligaſt,
at af årliga räntan, enligt Confitörii pröfning ,
förft anſkaffas I wad 1 detta ämne årligen Ut⸗
kommer i vårt Fädernesland. hvilket med ofvan-

berörde Samling införlifvas; men at hvad fe-

dan Ööfrigt blifver, til Bibl iothekets vanliga
behof användes.

Denna författning öfverlemnar jag til

V. Conſiſtorii framgena handhafvande, med

fullt förtroende at den famma, famm ländande
til et af Gifvaren åfyftadt gagn för Lärover-

ket härſtädes och Bibliothekets förmon, med

den forgfällighet vårdas, ſom altid utmärkt
Conſiſtorii ommhuglan och nit om bägges för-
kofran.

Confiftoriales igenkände i denna Författning,
ej mindre Herr Doct. Biſkopens och Ordens-

Ledamotens lorgfällighet, at genom enfkild åt-
gerd och hafd möda öka mwudf(maen än

uplyſta rådighet at förena bruket deraf både
med Herr Gxivarens hufmdaffwt med Dels Ju-

1idi-

ndilka |
minne, i
Coulitor
Aattade

An

lin åtge
ſom til.
nd kö
nnda F

N _?WGI (

ridifka Colle&ion och rättighet til et varaktigt
minne. Hvarefter och fedan Hr, Bilkopen: och
Conliſtoriales i detta ämne famtalat, Contiltorium
allattade följande

Reſolution.

Andenſtund det är Conliſtorii pligt, at med '
fin åtgerd ; tillyn och anlvar-biträda i alt,
fom til Läroverkets nytta, anfeende öch be-
ſtänd hörer; altfå blifver härigenom före-
nämde Författning fålfom orubbelig förklarad,
antagen och faftitäld, med den följd och för-
bindelle, fom pàâ Conſiſtorium och flere ve-
derbörande ankomma. Lil följe häraf kal
utdrag af detta Protocoll utlemnas til Biblio-
thecarien, ſom har at icke allenaſt i likſtäm-
mighet härmed iakttaga, hvad pà hans tilgö-
rande ankommer , utan ock dervid ſtälla ſig
til efterrättelfe hvad hans Inftru&ion om Bö-
kers inköpande i allmänhet förefkrifver,
Ut fuprez AS |
In fidem
P. KERNELL.
Ken, Confifl. Lincop., Notar,

DoONMATlONEE til Lmköpmgs Gymnafi
och Stifts - Bibliothek, innehållande
förteckning på de Donationer, ſom
1 förfta Delen af deffa Handlingar
blifvit nàmde, men icke ſpecifice-
rade. *)

Herr Cammarherrn MATHIAS OpEN-.
CRANTZ til Medvi:
Bibliotheque Univerfelle & Hiſtorique par ? le
Clere, Tom. I-- XXVI, Voll. XXIII 12:0.
Bibliotheque choifie, par le Olerb , Tom, I » -
XXVIII . Voll. XXVIII. 12:0.

Bibliotheque ancienne & moderne, Tom. I « +

XXIX „ Voll. KXX, 12:0
Journal Litteraire, Tom. I. Vol. I. 12:0.
Enke Profeſſorſkan F Frü ANNA SIGIRD
FRONDIN Och öfrige Arfvingar efter
Prof. och Bibl. Mag. BERGE FRON-
DIN i Uplala:

A&a Eruditorum Lipfienfium ab Anno 1682
ad an, 173 I. sr Voll. XIL V. 4:0.

Nova Aé&a Erudit. Lipf., ab A. 1732 ad An.
1740, & pro An. 1749 » Voll. K. 4:0.

Indices quinque Decenniorum, - Voll. V. 4: 0.

Supplementa ad Acta Erudit, Lipſ. Voll. X. 4:0.
Supplem, ad nova Acta Erudit, Lipf, Vol. I. 4:0.

Dom-

*) Efterfående articlar, åro väl i 'förfta delen at deſſa
Handl, hänviſte til Stz/fstda men ſom cndaſt få Läs

fare derpå hafva tilgång, varda béckerne hårftådes

uptagne under deras reſpective Gifvares namn,

I
och S
Cancell
fkuttvet
Eran
handl
tllufrat
lzu (

1 /llly
handrot

Pr
ka
dag
bar
Eiffnp
dag
Tretbr
niclt
ligte
b0l, q

Flere
k
a
N
1

Et v

H

(

nmt
ln

lin
Pecifce

N.

NN J..
JI 1210 |

[om, [+
Ill, 1210
om, '
M 120
]I 12;0'*
iD
e

N

j 1002
V, 405
ad ÅN
Å 40
V.d
_X. 410.
u 420,
Pout
sdh
.
ſides

Dombroſten Herr Doct. SAM. A?F:
ArkeßlBikoparne Do& E. Beszelii ; Fadrens
och Sonens, Lefverne, författadt af framl.
CancellieRadet och Ridd. C. R. Berch, och af-
(krifvet eiter defs egenhändiga hufvudfkrih. 4:0.
Framledne Biſkopens Dod. Petri Filenss Af-
handling Hi Latin, kallad Atytbologia Arctos
illuſtrata » ive Can]jwfim Generalis Priſcæ Theoa
logiæ Gentilis Gethorum & Briuacnorum. Egen-

„handigt manulcript. Fol :

Protenoren Herr JoH. FHENR. LIDéN:
Proſten Erici Susenis Durzi Dag- bok vid Rikse
dagen 1682, med dertil hörande Handlin-
gar ; egenhamligt manufcript : = Vol. I. 4:0.

-Exn—.oi) M. Pontini Dagbok vid ſamma Riks-

dag; egenhändigt manuſcript. Vol. I. 4: 0.
Trettiolem, til en del Original- Handlingar,
meſt rörande forbem. Proſt och Duræiſka
flägten & - Vol. R
Prof. 7. Herman ſons Collegium: 1 Svenſka Stats-
Hiſtorien: hållet i Upf, 1729. mlic. Vol. I. 40.
Majoren Herr ADboLPH Duré : -
Flere mynt; bland dem Hafer, Medaille och
Riksföreſtand, oðt. Stures haltva Riksdaler„
af 1512. ;
V. Paſtoren Cand. LAns Kraſt: ;
En Medaille öfver CARL XII feger vid Narvæ
1700.
Mademoiſelle A. M. MÖRTLING :
Et väl arbetadt Radband. |
Adjuncten IsAC EDSTRÖM ?
Afl. Affefloren i Svea Hofrätt Petri Saldm Refe-
journal. Ö | XVL |

XVI.
Fortfättning af DoNATIONEE til Linkö-
pings Gymnafii och Stifts Biblio-
thek R Si ' å

Herr Lagman JoH. FR. GRANSCHOUG,
til Odensviholm.
Konung SIGISMUNDS Portrait -måladt med Ol-
jefärg. _ ' e
: CantzliRådet och Ridd. Jon. ELERS,
2 ft. Plåtar til Chartan öfver ftora Tartariet »
Ryſfka Riket och i fynnerhet Siberien, hö-
rangde til Srrablenbergs befkrifning om Rylfsland,
Framledne Profeſſoren NILS LINDBLOM.
Euler (Leonh.) Neue grundfätfe der Artillerie.
Berlin 1745 .’ Vol. I. K: 0.

”

Blancourt 1? art de la Verrerie, Paris 1718.

; . | Voll. 2. 8:0.
Stierneman Principes de l'Art de la guerre re-
lativement a la milice des Anciens Grecs &
Romains, Strasbourg 1765. Vol. 1. 8:0.
Casſini (Jacob) von der Figur und gröſſe der
Erde. Leipf. 1741. Vol. I. 8:0.
Manpertuis Verſuch einer Cofmologie, Berlin
1751 — S Vol. I. 8:0.
Martin (Benjam.) Deſcription and ufe of an u-

niverfal Sliding rule. Lond. ſ. a. Vol. t. 8:0.

. » ⸗Deſcription and uſe of a graphical Perfpe-

ctive and Microfcope Lond.1771. Vol. I. 8:0.

*) $e de föregående til et belopp af omkcing 1800 Voll.
i Link, Bibl. Handl. I Del. ſ. 312, foljj.

Å

Ån Åp
hte B

1773
Ett &, Bi

j

— med |

ping (å
Ea

1 . Ve⸗

Kyns D
en hand
hulvud |
N,
I&o HHIS
ås bild:
Jla Åmnig
b Med
IRONG I
F"å"f- L
derh; T

hel S

| etto
chifre t

Jager kran
Aedp

An Appendix containing ſome Remarks on a
late Book, on the fame fubje&s. London
1773 - . — Vol, I. 8:0,.
Ett ft, Banco » Sedelaf 10 dal. S: mt, af år 1717.
Adjuncten Jöns GRENTZELIUS, z
Tryſes (Pet.) Catechismologia ; interfolierad

med — handfkrifna — anmärkningar. Linkö-
ping ſ. å& - Vol. 80

EnkeFru Meijer , född Hånovisr.
I ſt. Medaille af Silfver öfver K. CARL. XI.
K:gns Bröftbild: Frånf. Konungen på knäy
en hand ur fkyn båller en krona öfver hans
hufvud med omlkrift : Quem dat ; fervabit ho-
norer. VV
1 fl. Halsſmycke af metall med St. CATHARIs

NAS Pild: Si Catharina ora pro nobis. Frànſ.“ &
Sr Anmtonius de Padua.

I ſt. Medaille i bronze förvyld ; öfver Konung
GEORG I i England med Kigns Bröhbild.
Frånf. En krönt ros: Refa Americana, Nea
derit: Uile dulci.
I ſt. Arabiſk penning.

I ſt. markſtycke af K. Joman III.

I ſt. 4 6. af K. CARL GustTAF.
Rect. Scholæ i Veftervik M:r OL. MOBERGER.
1 ſt. jetton af Drottn. Lovisa ULRICA. Drottn:s
chiffre inbunden: Frånf, Ett hjerta inom en
lagerkrans, med omſkrift: Aldeles Svenſke, 1745
Rector Sch. i Ekfö Mag:r P. G. ASCHAN.
Frällarens Bild på korfet föreſtld genom Ebrai-

ſke bokſtfver. C e Com-

Comminiſter CARL BERGVALL i Elfveſtad.

Et gammalt dryckes-kåril til utfeende ſom et
horn, med en gjördel af tenn, på hvilken

får: En fköld med bokſtaͤfverne
| ; L. J. H. H. 1651.
Omkring: Drengen Ehr mitt nampn flår der-
före jagh har tjdnt t 140 åhr änger jagh
vål tjäna vill. Kdre Herre drick migh till.

Comm. i Wårdnäs Cand. GERM. ENGDAHL,

(kånké til Bibliotheket — 23 Hd 16 kk.

at använda til något, antingen för Biblio-
theket angeläget , eller för inrättningen pryd
ligt behot. z
3 En Okdad. RR
En dubbel Rupi, til MyntCabinettet,

Factoren ANDERS J. SYLVENIUS.

Den okånde Chriftus af Hoburg Vol. 1. 8:0-
Den korfståfte Chriſtus af Hagersp Vol. I. 8:0.
Chriſtian Hoburgs lefverne - Vol. I. 8:0.
Bilkop. och L. N. O. Doct. MARTIN GEORG
WALLENSTRALE.
Georg G. Wallins Fil. Vilitations reſa til Årfil-
la Lappmark år 1715- Handikrift, Origi-⸗
R Z Voll. I. 8.0.

nal |
- Hårjemte följa:
Superintend. Do&. G. Wallins Conftitutorial
egenhåndigt för Sonen d. v, Le&or i Her-
nöfand , federmera Bilkop i Götheborg Gdran
Wallin at förrätta denna viſitation. 1 ark fol.
tem Joh. I Cap. v, I — 17 öfverfatt på La&)-
. så | . X

M

n

A

fers
jagh

ſka, jämte et Specimen Declinat, & Conjugat,
Lingvæ Lapponicæ, I ark fol. — Item 2 Cir-
culairer af G. W'allin rörande Lappfka fpråket.
Vol. I. 40
Utdrag af framledne Landshöfdingen Friher-
re Tilas relation om den gamla adeliga Gedde- -
Famillen, famt affkrift af de deri behnelige Ge-
nealogiſke tabeller , Hiſkrift 1I ark. . 40.
Pr. Atelautihenis Loci communes paà- Tyſka
öfverlatte. — DPetta exemplar åger fitt egit vär-
de deraf, at PFörfattarens egen hand finnes på
fere blad franmantere: . Vol. 1. 4.0.
En handfkrifven ſamling af verfer på Tyfka
1 allehanda Andeliga och Verldfiga ânmen.
LandsCamer. SVEN ING. LJUNGCH,
Promtuarium Theologiæ Prattice ſecimnclum Or-
dinem Alphabethi diseſtum. Anuclore Olao
Ekman Ä”fäå?. in "*%7:; Gmannia, ontimatum
poſt fata audloris a Magno Oxelgren Frep.
& Pait. in Skårftad Smol pagg. 2260.
N VGEE. 3: 4:0.
2 falika.q fk, it.
1-af koppar, gjordt af Fältfkår Fey[erholm
1 af tenn, al 7onas i Klockarp på Hangen
fjö ågor i Ekfö Socken,

BergsRådet [ONAS CEDERST TEDT.
Erici Benzelii Sen. Hiſtoria Ecclefiaflica c. an-
not. m:ſtis Erici Benrelii jun. Vol. 1. 4:0.
Ett Miſſale från 14 4:de årbundra, Vol. 1. 8:0.
J. Laur, Mosheims Hermenevtica Sacra, Hand-
fkrift, > - Vol. 1. 400

t . CQc 2 Pins

Ejasåem Tneaåcg a Polemica, Handfkrift. 4:0,

Ejasdem KicchenGelch. deſs Achtzehnten Jahr-

hund. D: o Vol. I. 4:0.
Doctor nrici Oghalts Predikn. i Handiſkrift.
Vol. I. 4:0.

SR Bmm Opulcula Cabaliſtica, T. I, IL 8:0.
S Ånmymz omftändliga Anmärkningar öfver 1686
års Kyrkolag och uplagan halaf 1712 i1
Stockholm , Mfcr. é Vol. I. Fol.
A_.rkeåi&op Do&. Eric. Beszelii den äldres
BrefConcepter, Betånkanden 1 åtfkilliga äm-
nen m. m. - Vol. I. Fol.
Doct. G, D. Nordåergs Svecica OPr5 eller
om - Böne - Tackfagelfe - och Kiacr()u&m**-Åer»
miner famt Texter i Sverige. Mlcr. Fol.
Samlingar, angående Folkmängdens beräknan-
de i Götheborg och Linköping på förfök
gjordt af Eric. Benzelins,. Filius. Vol. I. Fol.
Riksdags-Memor laler och Anecdoter, hand-
fkrefne, de meſta från 1760 talet. Vol. I Fol.
Joh, Arnalphi Vet. Rabbin. Expoſitio TPentateu-
chi &c. Lutetiæ Paril. 1620. Vol. I. 4:0.
Mifcellanea Theol. Collegia & Diſpp. Prof.
Erici Odhelii, C. Litlimanni &e contmentm5
manu Erici Bes veli Sen. - Vol. I. 4:0.

Miſcellanea Theol. varia , Ejasdenms Gpera ö

manu . Vol. I. 4:0.
Mifcellanea , Prmle&' Acad, Colleg. & Difp.
continentia , Ejasdem manu - Vol. I. 4:0.
Erici Oadheli, Palma Pacifera, cum actis qui-
busdam , variisque de Syncretiſmo ſcriptis 4:0.
N ; Hand.

v

=—
—

—

— — e —

ð 405
Handlingar rörande Handboken och Kyrko-

Ordningens förbättrande. Egenhändigt till
ſtörre delen af Erie Benzelius Sen. Vol. I. 4: 0.
Kyrkolagen 1686, med Eric. Benzelii, Patriz
& Filsi anmärkningar framföre 1 Boken. 4:0,
Milcellanea Theol. & ad Rem Litt. Hiſt. Civ.
& Ecclef. pertinentia, manu Erici Benzelii
Filii - - - Vol. I. 4:0.
Eriei Benzelii, Filii hållna Likpredikningar m,
m, och Concepter tilR iksdags- Tal, Bref Ec. 4:0.
Ejusdems Mifcellanea T'heol. & Litteraria varia 470.
Ejusdem Schedæ Litter, Hiſt. & Geogr. &c, 4:0.
Vitæ Er. Benzeliorum , Patris ac Eilii. Vol. : 4:0.
Catalogus Librorum editorum Angliæ, fub pe-
regrinatione C. J. Benzelii, 1738 & & 1739.
Manu ipf. - Vol. 1. 4:0.
Ejasdem Annotationes Homil Anniverſariæ. 4:0.
Catalogus Codd. Mfcr, Orient. Hinr. Benzelii 4:0.

Biſkop Svedbergs anſtalt om ſin begrafning m.

m. Altſammans egenhändigt. Vol, I. 4:0,

Pr. Benzelii Filii Annotationes copioſisſimæ in

Compendium Theol. Haffenrefferi. Vol. i, 4:0.

Er. Bryzelis Fili egenhändiga Liarium, fine

Barn tilegnadt. - Vol, F. 4:0.
En Holtafchnitt på prof, innehållande em lida
af- Ulphilas, den A. B. Erie Benzelinzs Fili
us helt af början tänkte i Sverige upligga-
Ett afdrag gjordt på Linköpings 1 ryckeri
bifogas äfven.
Tac. Beaszelii Repetitio Theol. cum Epitome E- -
jusdem, Holmiæ 1734 & 1735. Vol. 1.4:0,
Ol. Ssvebelii Memoriale 1660, Autogr. Vol. 1.4:0.
C C 3 ; å . Åhä*

406 ;

Anonymi Introductio in ſtudium Controverfiarum
Vol. I. 4.0.
Notitiæ Lätterariæ Sect. I: ma P. Ia circa res
Judgorum, Auct. Er. Benzelio filio, cum no-
tis Ejus marginalibus — —- Vol. I. 4: 0.
Ejusdem Collegii Hiſtorici in Bibliotheca Upfa-
lienſi 1713 habiti Momenta, Autogr. V. I. 4:0.
Erici Benzelii Patris, Epiſtolæ Sv. & Lat. ad
Olaum Filium, cum Epift, ad diverſos. 4:0.
Erici Haqu. Odhelii, Gothi, Profß. Upfal. &
deinde Paſt. Prim. Stockh, denat. Hamb.
1666 Ephemeris Vitæ, Autogr. Vol. 1.4:0. >
Erici Benzelii, Filii, enſkildta Gudeliga Betrak-

telſer under ſin Bibel . Läfning. Autogr. 8:0.

Momenta Tumultuaria Itinerarii ad Exteros
Er. Benzelii, Patris, quæ fuſius deducta in
Bibliotheca Benzel. Lincop. reperiuntur in
40%% „ - - Vol, I. 12:0.
Lectoren Do&. JoH. HARTMAN EBERHARDT.
Vetus Teſtamentum Græcum, juxta exemplum
Vaticanm, c. annotat. propria manu Er.
Benzeli appoſitis, Lond. 1653. Vol. I. 8:0.
Enke Fru Profefl. M. C. BERGMAN, f. TRAST,
Kopparplåten til framledne Prof. och Riddaren
Thorb, Bergmans Portrait, graveradt af Martin.
I ſt. Medaille öfver framl. Profeff. och Rid-
daren hergman. Åtfidan: Torb. Bergman Pa-

iria decus ac deces zvi, Frånfidan innom en

Lagercramz: Ephero egregie Natio Fennica
Die t Maji MDCCLXXXIV, af 12 flork
_ ; | Kongl.

Fa

fanm
vara
falle
Ea

åe

Fr
yn

Br

R
T
Orig
Va
loc
lor
köp
M

407

Kongl. Hofpr. och Kyrkoh. CAEL. BACKE. .

Samling af ftora och lärda Mäns Portraits til
et belopp af 1420 med förbehåll, at den
ſamma under Gitvarens lifstid af honom för- .
varas och fullſtändigas, famt efter defs frän-
fälle hemfaller Bibliotheket, : H
Hobbefii Leviathan ed. rariff, Vol. I Fol.
Konungens Handsecr. C. G. LEoPoLD.
En Samling af K. GUSTAFS III egenhän-
dige Skrifter, SR ,
- DomProft. Do&, S. ÄLF. -
Framledne ÄrkeBifkopen Do&, Er, Benzelii den
yngres medaillon i Gips. Stort format.
Bronzerad, å å
Fragment af Svärmaren Flinck graveradt i tenn
R Vol. 1. 4:0.
Pr. Doctor Sievers egenhändiga breffamling ,

Tom. I, IL Voll. 2, 4:0.

C. R, M. v, Celfes Carmina på flera fpråk in
originali. e - Voli. I. 4:0.
Variorum Varia Tomus XVIII *). Vol. i. Fol.
Joco-Seria, Original-Samling af allehanda Hi-
ſtorier och Anecdoter. Origin, af Pr. 1 Norr-
köping Cl. Livin o Vol. I. 8:0;
Bref til framledne Bilkopen och Ordens Leda-
moten Dodor Carl Jefper Benzelius från defs
Fader m, fl. In- och 'Utrikes, tillika med
defs egenhändiga Biographie - Vol. I. 4:0.
Ce 4 H
*) Se de föregående i Link. Bibl, Handl. Donatio Elf-
viana ſ. 3406 / _ '

408

Et Contrefait, ſom förmenes vara af framl,
Bilkopen 1 Lund Doå, A. Rydelins.

CantzliRàdet och Ridd. ANp. SCHÖNBERG, -
Til Bibliotheket $6 volumer *) hvaraf Biblio-
ket 1edan emöttagit:
Joh. And, Cramer, Der Nordiſche Auficher.

Kopenh. 1758, 59. : Voll. 2, 4:0.
Thom. Campan. Holms Beſkrifning om Nya

Sverige eller Penfylvanien, Stockh, 1702. 4:0.

Guſt. Adlerfelis Leben K. CARLS der Zwöltten

Leipz. 1740, 41. Voll. 2. 8:0.

Fifeite de Maurice , Comte de Saxe. Dresde
1755. - d Voll. 2, &:0
Le Philoſophe Peyen Par Mir Formey. Leid.
1759. „ Voll. 3. 8:0.
Diſjlcours de IEtat & Couronne de Svede. Pa-

ris 1633. > - Vol. I. 8:0.

Reflexions fur la Corruption des Moeurs des
Romains par le ſieur de Stierneman. Strasb.
1771. Vol, I. 8 0.
Elemens de la Philolophie Moderne par M.
Pierre Masſuet. Amſterd. 1 752. Voll, 2.
T

*) Genom Ckriftelig Författning af d. 12 Aug. 1788
åto af Herr C, R. och R. ScHôNBERG 56 Volu-

mer i az;fxzilwa lârdemsgrenar [kankte til det Bi-

bliothek, ſom Herr Prof. y. H. Lidén fôr allmånt

gagn ha de upråttat och då redan til Upfala Aca-
demi bortgifvit; men ſedermera genom Prof. Li-
déns författning af d. I OR. 1788 och C. R,
Schönbergs ſamtycke transporterade på Link. Gy-
mnaſti Bibliothek, hvaraf Inſtrumentet i Linköp,
Conſ. upviftes d. 23 Dec, 1788 och förvaras i
Bibl, bland Öfngc Ponar. inſtrumenter.

— — — —

a bad

a Bibli |

Aukleher,

om Nya
)2: 40
Zltten
e, Dresd
l|, 4, 80'
I. 3. b0
vede, ir
| J, $0
euls des
4 Strasb.
|, 1 d0
> par l

jug, 1788
55 VOillll' |
iliabr
|
|

k

. Til Mym. Cabinettet:
En Medaille öfver Konung Carr XIILtes död
med Konungens bröftbild och på frånfidan et
Le jon med infeription: Indocilis pati af 15 ſtorl.

Kongl. Hofpred. och Proſt. Anp. NORBERG.

Les Qeuvres de Voltaire, Voll. 40. 8:0.
Ingenieuren GABR. ERIC AHLBERG. å
En Jetton öfver R, R. Gref Arvid Hors; Bröft-

bilden. Frånf. Et cornu copiz öfver en
Glob med 3 Kronor: Coeleſtia munera donat,

Proften Mag. DAN, EKERMAN i F uringſtad.

J. Benzelii Epit. Repetitionis Theologicæ med
några - handikrifna annot, af A. B. Henric

Benzelius. . ? Vol. I. 4:0.
V, KronoBefalln, JAc. Uppo NORsTRAND,

En kort befkrifning uppå Trenne Reefor och
Peregrinationer famt Konunga-riket Japan,

af Nils Matifon Köpisg, Vilingsborg af Kan-

A

kel 1674. Kar. *). |
Martini Marsinii S. J, Hiſtoria om thet Tartarifke

kriget uti Konungariket Sina, fampt theras

feder, af Ambroſio Nidelberg. Wiſingsborg af

Kankel 1674 *) 4:0

Weſtindianikk RefeBefkrifning från år 1639 til'

1645 ifrån Amſterdam til St. Jorisde Mina, itt

Caitell' i Africa, af Michael Hemmerſam.
Wilingsborg af Kankel *) 4:0. |;
Kort Berättelfe om Våftindien eller America

tom eljeft kallas Nya verlden 1674 *). 4:0.

S

———

”

Sannfårdig Befkrifning om Konungariket Siam,
thefs Regering, Macht, Religion, Seder,
Handel och Vandel m, m. af Jobſt Schovten
på Hollândika. Wiſingsborg af Kaskel. *).
Tvånne öresſt. af K. JoHAN. -
1 öre i Koppar af K. GsTAF ÅDOLPH.
I ſt. Spelpenning: Den fom har lyckas m, m.

Theol. Adj. och Conſ. Not. Sv. WiKMAN.

Handlingar rörande Jubel-Feſten i Upfala .

1793- . ⸗ . 4¹0.
Förflag til en ny Kyrko-Handbok. Upfala
1793.. - - a 8:0.
Räidman N. DAHLS Sterbhus i Linköping.
Portrait af Proften Mäſter Abraham Aſchanius
i Alkaby,93 år gammal, 64 års Preſt. Origin.
Kongl, HofCamer, Gusr. SÖDERMAN,

- Svenfka Acad. Jetton i Silfver öfver framledne
ÄrkeBilkopen Haquin Spegel. Atfidan: Bi-
ſkopens Bröftbild med omfkrift: HAOv. SpE-
GEL. Archikpiſc. Upſal. Frdnſ. En lyra med
omfkritt: Nec ceſſae ſacra ſonare. 1 exerguen,
Nat. MDCXXXXV, ob. MDCCXIV.

Commin. JoH, P. PETERSON i Pelarne.

Minnespenning öfver Jubelfeften 1721:-
. Ge-

*) Alla åro i et band. Om de på Wifingsborg i frra är-
hundra trykte fkrifter, alla rara, men ſomliga högft
”fållfynta, ſ. Mag. Sam. Geffrins Differt, de Libtis in
Typographia Wiſingsburgenſi impresſis. Upfal. 1793:

Gene
Aremi
Polet
1793

Fragt
Bin)

Modond

didan
GUST
Heral
il fh

lazp/).

ll

Direc
Vallvik
SamYmg
Dito
D:0

—

Dito t

Abar
Hf ume

longl.

IV del;

decet,
Sehovtn
C

LPH,
m, m.

MÅN,
Uphla
40.
. Uplals

ja

öping,

Aja 7

7[ Igino
ÅN,
am ednc

ÅQV ÖPE
yra med
MI
a
.

' 5%*

Lwns n

| 1193

7

= n
Generakn och Commend. JoH. FR. POLLET.
Äreminne öfver framledne Majoren Carl G 30078
Pollet af Jacob Wallenias V. Bibl. Grelfsvald
Praml. Prof. JOH. HINR, LIDéN.

Fragment af Riddare-Ordens Hiſt. (af Aſſeſt.
Bdng) rar. o Fol.

Biblioth. Mag: r .. P. TIDéeN.

Konung GUSTAF III ſtora Begrafningspenning.
Atſidan: Konungens Bröſtbild med omfkrift:
GUSTAVUS III Rex Svecse ; — Frånflidan :
Hercules , fom -från fitt itända bål far upp
til fkyarna med omfkrift: Majorque videri
coepit. I Exerguen XXIX Mart. MDCCXCII.

af 18 ſtorl.
Direct. ABRAHAM HULPHERS Abrah: ſon.
Vallvikfka Attartalet. 4˙0.
Samlingar til Medelpads Beſkrifning. 8:0,
Dito til Jämtlands . - . &:0
D:o til Herjedahls S6 R SR
— til Angermanlands - 1 8:0.
— — Weiterbottens ve 8:0.
— — Geſtriklands l 8:0.
Dito för Veſtmanlands Stäler = 8:0.

Södermanlands D:to = » 8:0.
Afhandling om Orgelvärk- Muſique och In-
ſtrumenter 8:0.
Tull - Inſpector Bobuniax. ;

Kongl. Södermanlands Regementes Hiſtoria,
VI delar > 2 Voll. 8:0,
n Myne

R —
Mynt:

Et ſt. Medaille öfver Heifar TIerssüitus, guten
af tackjern med åtfkillige Emblemer och In-
feriptioner . på Grækiſka och Laung af 26
Rorleken *).
2 ne ft, Nummi Bomani:
x med omikrift : Cefar Trajanus . Aug.
I — — — Antonius.
T ſt. med oläslig omfkrift,
Præmie penning för framſteg i ſtudier af
K. Södermanlands Krigsfchola, K:g G. III
Bröſtbild. Frnſ. Auſpice Rege optimo Præmi-
um hocce ob inſigne in literis ſtudinm m. m.
8 ſtorlek.
Direåeuren CARL JoH. ÅGRELL,
Atta ſt. Nummi Romani:
r ſt. Ibland de äldfta: Årf. Et menmikohufvu&
med Hjelm och omfkrift: Urbs Roma, Frånf.
Varginnan med Romulus och Remus. |
2 ſt. under Keifar Conftantinus med omfkrift

på Å. Canflammm Max. Aug. och Frduſ. . på
den ena denna omfkrift: Gloria Exercitus,;

på den andra: Beata Tranquillitas.
3 ſt. under Kejſar Gratianus. Atſ. Defs Bröſt-
bild och omtkrift: D. N, Gmrmnm p. p. Aug.
Fränſ. Reparatio Reipablicæ.
1 ſt. under K. Theodofius. Å/ Bröſtbilden med
Gm&mii* D, N, Theodofus PÅ p. Aug. Frnſ.
Gloria Romanorum. |
+ ft. under K. Honorius. Aiſ. Bröftbilden med
om-
*) Denna F ing fkall under gräfning vara funnen

1 en Tråg ård ä horrköpmn.

omfkni!l
maneru
Leut

Aha
Åmbel,
Pr
M

1Å Me
14 lor
| Dan

1i 2

Å
Z

Ea Tabel
Hån M
Chong)
8 le
EM md
£Å
Galiſt, 7
Konm,g;
Kyrk
Kacehin

$, Jon

ier al
G, II
i AL

Pramte
I n M

413

- omfkrift : Honorias p. p. Aug, Frånf. Gloria Ro-

manorum.
Lieutenant. Frih, CARL AD. ARMFELT til
| Hüunnerſtad.
Athan., Kircheri Ars magna Lucis & Umbræ,
Amſtel. 1671. .. - Fol.
Proſten Mag. C. M. Livin i Flisby.
Hertig CARLS Slagtarebänk , fkrifven 1617: -
Mict. - . . 40.
z ſt. Medaille öfver Pyreneilka freden i Silfver,
14 ftorlek. _
I ſt. Dio öfver Drotrning MARIA af Oſterrike
1 bronze; 16 ſtorl. a
I fi, 2 örsft. i filfver af K. CaArrL d, IX.
Asſiſtenten JoH. P. FRANTZON.

En Tabell på Svenfka Konungar och Biſkopar i-
från BjÖRn på Håga intil närvarande tid 1'
Chronologifk ordning, med titel: Den andeli-
ga gyllene ljufaflakan , fom några hundrade år le-
gat nedfallen i det hednifka mörkret , igenfunnen
2 K. BjÖRN II tid, men"icke på det Svio-
Gothifka Altaret upſatt, förrda i OLor Sköt-
Konungs tid m, m. af Carl Cammarſtrand.

Kyrkoh. CARL AND. HERTZMAN i Höreda.
Martyrologium & Miffale integrum Eccleliæ
Raceburgenſis. Noriberge 1493. Fol.
Kammarh. M. ODENCRANTZ.
K, JOHAN III ett öre ſt.

||

K.

K. SIGISMUNDS Riksdaler. i
K. CARL IX en half mark 1607.
— — — 1 öre ſt. hörande til interregn.
— — 1 öre ſt. af 1611.
Dr. CHRISTINAS I öre ſt. ined Götheborgs vapn.
K. CARL X I öre ſt. 1657.
Medaille, fom på ena fidan föreftäller et Påfve-
hufvud , med möſſa, men upp och nedvänd
Dj — n, med horn. Omkrift: Eccleſia per-
verſa tenet faciem Diaboli. Pä andra fidan et
Cardinalshufvud med hatt hvilket likaledes
up och nedvändt vifar Dj — ns anfigte med om-
fkrift : Stulti aliquando Sapientes, af 9: de ftorlek.

HofkRàtts Ràdet JoH. ODENCRANTZ.
Bilkop A. O. Rhyzelii Portrait 1 Lebensgröſſe.
Ötverfte Lieut, Baron IsrR, LAGERFELT.

Til MymCabinettet, |
K. ADOLPH FREDRICHS Ridi. 3 dal. Smt.
D:o D:o R: dl. 1770.
Kon, GUSTAF III R:dl. 3 Dal S. M.

| D:o — — — I R: dl. 3 D. S. M.
Dio — — — 1I Riid.
D:o 3 Rydl 47 lk
D:o & Ridl, ;
D:o & R: dl.

Mag. PER JoH. WiMERMARK, Com:r vid Dom-
kyrkan i Linköping.

En Kårleks -Vifa ; ſungen af then Gudomeliga
Kärlekens fanna älfkare. Tryckt på Iyika
Språket 1746 och pa Svenſka ötverfatt år
— 1748

> Echo

148

D. ]
Chril

— Ejusd

dio,
tum P

monh

- Gpuc

- Bik
Eny

des c

M, de

p N
Mi 4
oc

| (Qtig(m

tental
& ge⸗
tione
ccurate
Fon
No2g

Sva |
l?å,ZM”
SVea_

Ugla,

ten

S Vapn,

+ Påfves
nedvind
lefa yr
fidan et
ikaledes

med O — |

torkek,
Il

FELT

mö

M
D.M

Uegla. Stockh. 1791.

2

— H 415

1748 af C. C. S. Micr. - 8.

D. Joh. Matthiæ Idea boni ordinis in eccleſia
Chriſti. Strengn. 1644- —120.

Ejusd, Querela de præpoſtero quorundam ju⸗
dicio, in caſtigandis aliorum Scriptis, cen-
tum Poſitionibus inclufa, Strengn. 1644.
Echo abſurditatum Ulrici de Neufeld l⸗ de-

monſtrante Valeriano Magno Mediolanenſi
Capucino. Cracoviæ 1646, 8..

Biſkopen, m. m, Do&, J. A. LINDELOM.
Encyclopédie ou Dictionaire univerfel raifonné

des connoiſſances humaincs. Mis en ordre par :

M. de Felice. Yverdon 1775. Voll. 42. gr. 4:0.
— — — Supplement mis en ordre

par M.r. de Felice. Xverdon 1775, 76.

Voll. 6 g r. 0.

— — — blanches mis en oxdre par
"Mr de Felice. Xverdon 1775 — 80 Vol. 10.
20 Exemplar af P. 7, v. Sirahlenberg nova De-
fcriptio Geographica Tartarie Magnaæ tam o-
rientalis quam occidentalis in particularibus

& generalibus ”Territoritis una cum delinea-

tione totius Imperii Ruslici imprimis Siberiæ
accurate oftenfa. — fol. Pat. max.

Fortſättning af Bilk, Joh. Brafks bref ifrån
N. 028 til och med N: 076 Handtk, 1 Vol 4::0.

Kongl. Bibl. C. C. GjJÖRVETI.

Svea Rikes Konungalängd af Friherre 2, Ra.
ſenhane. St. 1789 » Vol. I. gr. 4:
Svea Rikes Rådslängd af Kammarh, C. H
Vol. I. gr. 40.
Sven.

4

- Sventka Archivum St, 1791 — 93. Vol. 2.8: 0.

Collectio Gjörwelliana St. 1781. Vol. I. 8:0.
Betänkande om Str Britas Revelationer af
Card. Joh, Torquemada år 1446. Handſkr. 4:0.
Lieutenanten Sv, HjERSTEDT,
Osfiandri Biblia ausgegeben v, D. Förlera. Lü-
neburg 1665. „ Vool. I. gr. Pol,
Adjuncten C 2. P. ASCHAN,
En Medaille i filtver öfver et Brudpar med om-
fkrift: Connubium Felix amor & labor efficit
ardens, af 20 forlek.
ArkeB m, m, Doct. UNO VON TROIL.
Original Bref af Prioren i Kloſtret Landa i Poh-

len , Paulus szbtcm!];qy til Gen, Audit. Chri--

ſtopher ZLoraviky rörande Bifk. FJ. Braſts grikt⸗
vâàrd. Dat. Landa d, 18 Nov. 1791.
Bilkopen m, m, Doå, O, WALLOVIST.

Eccletiaftique Samlingar Del. V, VI, VII. S. 0.

Conſiſt. Not. Mag: P KE RNELL. :
Prof-Öfverlättn. at then Hel. Skrift. Voll. 2. 4:0;
Secret, Mag. BERGE FRONDIN,
Bref til Hofmäftaren m, m, Friherre Hans Hin-
ric v. Eſen under deſs reſa til Italien, med

Kopparſtick Stockh. 1783*) gr. 4:0

Proft, Mag. NIIs GARDELL i Hatdhem och
Näs på Gottland,
Konung GusTrAF IV ADOLPHS Ridl. 1794
' Stud, Gust, Ab. LINDBLOM.
Konung GusTAF I R:dl. af år 1543

; *) Af J. S, (Joh. Simmingkold) Häraf tryditesgänfka få
cxempl. och år dcrfore fål zfymt.

Ä&a

Svet
Aflatsb
ham
Aprell
Agtivil
Ahben
ÅLBRECT
Link, I
— Sad
och I
åndets
Stuta
Anecdot
An"%e:m:
Angermn
— Med
Zal

| Ångernan

Ånnotatio
& O
AMelbon
Amfelt,
Å[ä?äll j
SP
Aurw ll
&Åvaux

WM

3, Vol..40,

—

.16 Å .
velationer &I &

A0dr 4:0;
-v-r! T

1.
ill
. h3 3 Ho
idpar med om:
G labur ufted

08 TROV,
et Landa i PO
7 Emf"'f grifr
g
WALLQVIST;
VI, VI f0
ÄNELLo
4 Voll 4 40

ARR
UNUPN
Ui

erc Hunl H
lalet, med

gp
H dnnm CCh

d 1d
BLOM,

1549

wk%”wf

Armfelt

NREGIS TER.

-⸗.

—

As=. publica rörande
Sverige - 161, 164.
Aflatsbref för Hårads-
hammars Kyrka - 278.
Agrell, 1, C. J. Diredteur 412.
AErivillius, Petr. — 120.
Ahlberg , G. E. Ingen. 409.
ALBRECTS (K.) Br. för -
Link, Domkylh 7.
— Stadfäſt. på Biſ
och Klerk. gods -= 7.
Anders Simonsion om
Sturarnes mord - 15.
Anecdota Benzeliana 365.
Angerman, Ol lof . 33.
Angermannus, A. A. 20,61,87.
– Predikan mot Kloſter
Laſſe 29, 28 1I.
Angermannus, Jac. Joh. 30.
Annotationes Hiſtoricæ
& Geograph. - 15.
Apelbom, Harald SR

Amf.Dloe .Ep. & Sac Ind. 35
Aſchan, C. P. Adjunct 416.
— — P. G. Rect. Sch. 40I.
Aurivillii, E. Gram. Svec. 155.
d'Avaux, Comes = I12.

28

Daazius, Joh.

D gacke „»C. Egl. Hof-

Ppr. Cch- K. ⸗„½ 4072
Baner, Sten - 62.
Bahner, Hans 228, 230.
Behm, Joh. 128, 139.

Belo, Or Fd gen. fœder. 143.
Bengt Jonsfon. ⸗ - OL

Beureus, Dionyſ.

| Birgel Ericsfon — =

C. A. PFr. b 413.

61.

Bengt Jönsſon s

d Benzelius, Er. Pat. mem.

it. ad Exrer. - FRD
— EEr. Fil. 15 134. 150,157.
Berendt, Joh. „ 51.

Berg, Thomas Körsfon 51.

Bergman, f. Traſt. Fru 405.
Bergvall, C. Commin. 402.
Bel lut vxo'r Kgl. Krönin-
gen 1617. - 64.
3,4, 12.
Bibliotheca Lincopienſ. 398.
Bjelke, Claas - 57.
— Nils Turesſon 365, 307.
— Ture - 5T
— Ture Pedetsfon 2383.
Bilmark , Joh. a 17.
61.
Bjork, Proſt i Fahlun 376.
Bjôrnklo - 4
Bodeman , Tuil—Inipc&' 412.
Boétius dej jure patronat. 60.
Bohemici tumultus nar-
ratio - 102.
Boije, Hans O
Bœclerus, Joh. Henr. 63.
Bralk, J. defs grafvård 384.
Bref: Btaik ,J I78, 305

| – Chesnecophorus, Nic.

ad Ax. Oxenſt. 89, 90, 273.
e Marthias Mai⸗ &
mil. a Parafia ad R.
CHRISTINAM - 39.
— MAXILIANUS EI, I01.
— VWybieralſ ky - vil
Chr. Loralei 384.
Brigittæ Slächt och byrd 86.
Brita Qiofsdotter „48.
Brita

egiſter.

Brita Persdotter - 48.
Brunneri, Betänkande
om Trollvàâſendet - 84.
Brunsvicenfe fedus - 103.

Burman, Eric - 15.
— — Lars - 125:.
Bdng nE 1302
Båt , Bo Guſtafsſon 60.
(Jaivxm&arum aſtus &
auſus l- 141:
Canutus Chriſtophori AIL.
Cantzlerens ämbete - 63.
CARL IX kallelfe til Up-
ſala Môte — 15.

—och SIGISM. Oenigh. 33,64.
— broderlige Spörsmål

til Kenungen - $8,
— Fra ägor ocl Stânder-
nes fvar 68.

— betänkande paà Prä-
ſterſ kap. pPuncter 133
— Handlinga ar til Ko-
nungens Hiltoria 4
CARL x GusT ArS dôd 26
7
◻½
0◻½

€

ER

.

— — Leftamente - 2

.

ſ△

[

OT

CAREL XII Nattvardsg.
Caroli Stuarti violenta
mors | 89
Cath ar ina, jungf. händ. 156.
Prinſefl. i Veiſenburg 66.
Ca holicorum in Borus-
fra gravamina - 133.
Cederkedt, J. BergsRäâd 403.
Chesnecophorus, Nic. 87.

Q

Chtutieia >Tytan . - 368.
Chriſtiern iv:s förord-
ning m, m, - 29.
CHRISTINE, Dr. pun-

„bet. 82.

er och Confiſt

N O

— propoſ. til Utf kot-
tet af Stånderne - 83.
— refol, på Praſt. all- :
. månna poftulater 117.
— hemreſa til Svetige 369.
Chrittopher Mattsſon OT.
Chytræus, David - 25⸗
Ciceronis Rhet. libri duo 152.
Cimbria Literata - 40.
Clericiets fel i Stockh.
huru de kunna afikaff. 13 I.

Columbi, S. fkåmtebok 156.
Concordia cum Clero in

Duc. Carol. — A4A.
Confesſio fidei a Gallis
in Svecia - 3.
Conſiſter. generale 37,79, 115.
Conſiſtorii Eccl. Cathed.
forma -
Contraé&t med » Danne-
mark om Stralſund 64.
Creurz, Lars ,förhållan-
de på Sv. Flottan 100.
Cromeri Cateches, refu-
terad af lLaur. Petri 8ö
Cromvyvels död = IIA.
Cruce Sancta Cardin. 143.
Cypriani Hilaria Luth. 382.
Czernikov, A. Tract., de
roc. Sp. S. eX ſolo Patr. 13.

IIS.

Dn. N. Rådman 410.
Dann. K gs fverlägg-
ning micd ſitt råd om
Svenfkarne vorc at tro 96.
De la Gardie , Jac. ge-
nus & vita -— 86.
Pontus = 56,57.
DomarcekRegl. til Kyrk. b. 115.
Dona-

—

— Dontionet tl

pings Biblio
Duells Placatet
Dure, Adulph,
Durzys, Joh, 10
141 10

bechardt, |I
Ecclefaf &
> Sveciz
Eeelehafid-Saml.4
— rÖrande Liflan
Miön, I, Min
v Men Luåvw
Fker etinan, Den.

Hers ]h Canto
E SbOIOS IOICH

'moragrms .
noerg) Al)d
fgdabj Gerh |
Epibolisde Coo/er,
enli, Vanli trag

E RC K1y:g Hnm

OTpd
W mm

— ii

n l
Aeng M lanth ei
I ICUQ *kn? ;
Väno Star,( Dc
jffaltcn

alkeabem, H

j then pÖ

Ferdinang, åå*ng
ind

| %FT 0 dat

6
IIh
p

r»I;'

410.

Donationet til Linkå-
pings Bibliothek 398.
Duells Placatet - 372.
Durè, Adolph. Major 399.
Durzus, Joh. 19, 139 , 140,
141;, 142.

Pberhardt, J. H TLect. 406.
Eccle ſiaſt. & Aeacen,

Sveciæ — oc 19
Eccleſiaſtik-Saml. 14,20, 114.
— rörande Lifland 138.
Edſtrm, IL. Adjunct 390.
v. Ejfen, Ludvig 44.

Ekxerman, Dan. Proſt. 400.
Elers, Joh. CantzliRåd 400.
Elfsborgs löfen — 66.
Emporagrius 14;119.
Enberg And. . 3A
Engdahl, Germ. Com: r 402.
Epiſtolis de conferiben-
bendis, varii tra&,
Eric xiv:s Hiftoria af
Ne Tegel - AT.
— på tim af Dan, Hund 35.
— Handlingar dârtil - 2

?

172.

— raſeri 383.
Eric Håkanslon 80
Ericus Matthæi 25.
Er icus in skeftuna 27 77.

Evang. Stnd. Decret an

die Jeſaiten > 102.

Peckten ; Pet. - T.
Ferdinand, II, Imp. R. 98, 99.
Ferdinandi ab Auſtria
Nuncii Or. ad Pont. 101.

Ferbero data inſtructio-

nis formula — a

146,

Geftricius, Laur. —
— Martinus Olai = 36,
Girs, £gid, Jonan lil:s

Regifter.

Fidleri, Caſp. Suppli-
que til K. Gust, Ap. 1[37.
Fiſcher, Mart. - IIO-.
Flemming, Clas - 373.
Foedetis 1n£er Svecos &
sallos refignatio - 66.
Forbeſius, Joh. - - 286
Formula Cöocordiw. Præ⸗
lect., in illam —84.
Forſius, S. A. 17, 19. 26.
Forthelius, IIr. —

120.
PFranciſcas Riola = 110.
Frankrike hvad dår af
handlas borde 67.
Frantzon, -. P, Asſiſtent 413.
Freinshemius >> I4
Pridenvaldt, Mich. - 44.
FRIEDRICH I R 278
Frondin , B. Secret, 416

Gahm, Sxäfi. Lagm. 305
Gardell', . Proſt 416⸗

Germaniæ Princibum de-
lib. in atrio Cæſ. Math. 103.

Germanici Mpperiicxpe-

ditiocontr,unp, Turc, 101l.

._30

Ixromka .

; 9.
Gjörwell, C. C. K. Bibl 415.

Cranlenaug: G F Lagm. 400.

SBrentzelius, Jöns Adj. 401.

| Gupfnh;clm,KOI Räd, 367.

Grotius, Hugo 87, 124, 140.
GusTAI: S Barns födelle : -
och Förfäder . - 86.

— Fôrordn. om Tionde 22,

—————_omea&åah fmg,a(m.u;;
3

Resg Iter.

— Fôrbud ar rifva agor
frân Präſtg. I IS) I 16.

— Ordn, om Teſtamen-

N te efter Lik - 115.
; _—-omPJ.elter!kap.Vederl 117.
GusT. Ap. om Tiond. perſ. 26.
— Stipendiater, Commu-
nitet, m. m, Donation
til Upfala Acad.⸗ 27.
— Neutralitatis capita R.
' Gallig coenceſſa - 59.
— Pråfterfk. befr. från
ytterligare utlagor 117.
— Reſol. om El ifeb. lön 66.
— Inſtruct. fôr A. Prytz 134.

— Förb, at beh.Kyrkor, 117.

— Punct. förel, R. Råd 68.
—ville icke gifv. Furſt. d. 372.
— ville ej kalla Tyfka

kriget Keligionskrig 372.

— Recligionsſtadga — 373.
— Statua — 2745
Gyllenborg. Grefve 381,382.
Gyllencreutz, Tyk, Lars( 68.
Gyllenklo a 14
Gymnafio de erigendo 146.
Gafvyobref af CARL IX ;
s tik Falkenberg — 87,
Göran Pehx sfons Förlån-
bref återkallas - 46.
'Göitz - „381.

PIaczelius, Andr. = III.
Haddorph utgik-

Sv. Rimkr Gnikan — 77.
Hambræus, joh. = 119.
— Jonas — 124.
Hans Bjôrnsſon - 45,55:
Hans Pedersſon » 61.
Hartman, Sam, = 131.

2

Hartvich Hindrichsfon

Tavaftia 90.
Haſtfehr, Otto - $ 2ö
Helfingborgs upgifv. 369.
Helfingus, Mart, Olai 2, 60.
— Pettus jonæ - 24,61.
Henckell, Balthaſ. - 60.
Herek, Chriſtoph. - 54.
Hermannus Chitr. Vejan. 2.
Hermantius, Laur. - 23
Hertman, C. A. Kyrkh. 413.
Herveghr, Dan. vita Joh,
Rudbeckii 283.
Hjerſtedt, S. Lieutenant 110.

Himmelsbref - 2 99.

Hindrie Clasſon - 4-5,46;_
Hiftorica: Handl. til Sy.

–— Anmårkningar med

Er. Benzelii hand - 134.
— til ER IC XIV:S Hiſt. 2
— ERIC XIV:S Hiſt. af E.
G. Tegel - 41
— ſiman Kigs Hiſt. af

, Hund 2 Fad
_._.]oHAN 2is af Elav. g
- Terferus é 41.
.— Handlingar til denne
Konungs Hiſt. 44, 225.
— Handl. til K. Si dIis-
MUNDS Hiſt. . 44.
— Anteckningar til t up-
lysn. i Sv. Hiſt. 137.
— Sktifter til uplysn. —
)rkoHtPc 4 0513
–— Raimundi Hiftoria
Liturgis oc 9.

— 8S. Mariæx Hiſtoria 154:
— Lutheri vel Calvini
Rutheni Hittt. + 116.
Hiſto-

1 1

l

Regliter.

Hiftorta Monnm. Scanenſ.
Halland & Bleking. 78.
— Norrſk Konungal. 148.
Honerjiger, Borg. i Rev. 55.
Horn, Garl Hindricsſon 57.
Hund, Dan. Eric xiv Hiſt.

på rim - 35.
Hulphers Abr. Direct. 411.
Hård ” 369.

- Hårdell, Laſſe Hindricsſ. A5r

ack_!on Engelik Preſid. 380.
Jacob Joh. Angerm. 30.
Ihetingius ,Joach - 122.

— gravamina vid Kyr-

kovâfender i Lifland 137.
Ilsbodinus; Matth. — - 124,
Ingeborgs och Matths
Kättilmundſons ſtadf.

> på Link, StiftsPrivileg, 6.

Ingeborg, Hertiginna
af Oland a
Inſtruct ion för J, Salvius 11.
— för Confift, generale 81.
— för And, Prytz 134.
— Legati ad March, Bran-
deb. data - 102.
— för Biblioth. i Link. 386.
— tôr Hiſt. Nat, & Med.
| Lect. ibid. - 390.
JoHan I:s Priv. för Bif k. 5.

: JQHAN III:s Handling. 225.

— Mandat 1569 46
— om Liturgien 14, 2 23.
— Stadga imellan K, huſ. 55.

— de bonis hereditariis

Cathar. Jagell. 56.
— Stadt. på Ad, Priv. 58,50.
— Propof, til Ständerne 58.
— Artic. Epiſc. prop. II5, 116.

Kraft, Lars, Proſt

— Intentien til Polſ ka

Kranan - 3268.
Johannes Bernhardi A4
Joh. Bothv Del. Conſ. Eec. 116,
Johannes Erici - 126.
Johannes. Henrich 25.
Johannes Matthiæ 30, 136.
Jon Andersſon = 061.

Jonas Birgeri = 23.
Ifrael Olavi -120.
Hthmenius - 119.
Jus patronatus - 60.

Juſten, P. Biſ k. i Vib. 16, 17.
Juſtus Claudius 53, 54
Jutorum Carmxm in ho-
nor. Svecorum + 88
Jåhrn , Chriſt. ⸗ HR
]onecopenizs placitatio 7.
empe, Joh. - 25
Kenicius, Petr. 80.
Kernell, P. Conſ. Not. 416.
Kettilmundsſon „Matts 6.

KexholmsLâns poftulat, 131.
Kirchen Ordnung der

ChurFurftl, Pfaltz 142.
Klint, Jon. Petri - 150.
Klockare -Lag 26, 115.
Klotius, Claud. om Sven-
fka Lagfarenheten 62,
Klofter - Laſſe 25,29, 28 1.
Kongl. M:ts Reſol. på
Pråft. punét. 1634. 134.
399.
Krokius, Nicol. 134, 136.
Krule . Evext

47
Krönika på 4 Kim, at Had-

dorph ETa 152.

— gammal Svenfk = 78.

— Olai Pcm — 84.
3 3 Krö-

Regiſter.

WKreåaika r Peder SWartz s
êfver GusTAE T - 16.
—D Hunds öfv.ErRtexiv 3 5.

— Er. Ludwvikslons - 70
— Ægid. Girs Ötv. oH. III. 9a
— Elavi Terferi - 414

*-——-Nm rik Konungalängd 148.

— Epiſc. Lincop. - 140.

—– Epiſc. & Sacerd Aroſ. > 35.
— T. Jaintens EpHc, Finl. 16.
— Nor VegiE ArchiEp. 147.
— de dcrerfis Leſtis 153.
Kurtzel, Cl. 2844, 45 52, 54:
Kn.audu „ Jouas 1, 38, 80.
Kyrko Inſpect, i Skåne 157
Kyrk KO - Ordningar
Köckenhulensbel lägr. TIL
Kältef i'*nm af N, Knutsfz

*Kowok, Mau.s e 47.

S n, Bref
j ffff*ålj Elerkeriet &ö €
Lagb. gammal Norrfk 147.
— — Sven ik 153, 162, 165.
Lagerfeldt, Ur -— 1260.
— Baron och GOg. Licut. 414.

Lalcy, Sam. 6 1; 034

Lafle Jonsſon - 4$, 6L
Laurestius Nicolai Nor-
; u_å*us 297293 281I..

Laurentius Michaelis 44.
Laur. kerrtKef. Dion. Beur. 4.

— 2rgumentemor Sact. 21.
— brot. emot Eiquor iſt. 12, 22.
— A cfut. Cromeri Catech. 85.
— Artic. ad 'Sacr, caænæ 115.
— FöÖörkl,öfv VefteråsRec, 117
— Quæſt. circa Magiſtr. 154,
Lect. Catal, vid, Link „C. 3924

I, 14.

Leijonmark, 5 — Se
Eeijonbutvud', Anteckn.
om Famillen - 167.
Leopoldt, C. G. K. H. S. 407
Liber Concordie - > 144

Lidén, J. Hinr. Pr. 399, 418,

Likbårare i Sverige — 374
Lindblom , J. Ax, Blfk 41$:
— Förf, om det af Lagm.
Gahm donerade Cap. 39$6

— Guft, Adolph, Stud. 416.

— Nils, Profeſſor = 400.
Lindorm Nilsſon - 82.
Linköpings Domkyrk 9, 150.
Liturgien, - 14, 23,26.
Ljungh, S. J.LandsCam,403.a
Loccenius - 14, 1205
Lutheri vel Calvini Ruthe-
ni Hiſtoria å ri6,
Lybecker , General
wgachmae bellicz - 69,
L Magonus Smeks Stad-
fäftelfe på Hertiginnan
Ingeborgs Stadga em

Seör bmmingstionde —7

d

— Ferſäkran för Upf. St.

atejbet, medov, utlag. 7.
— Stadfåftelfe på Bifkop,

i Linköp, faköre - 7
— Skyddsbr. för B*xikop
Nils ibid. d

iv
Magnus Ladulås Br, f. Kl. 5.

Magnus, Hertig - - 55.
Margareta, Fôrbud at ta-

ga katt af Kyrkor - 8.

S. Mariæ Hiſtoria 154.
Maria Eleon, Enke Dr. 119.
Marinus, Carol. 112, 113, 114,
Marſilius, Petrus - 2, 2

Mar-

J.

Regiſter.

Martinas OL Ceſtricius 20.
Martinus OL Helſingus ;20

Mathæius, Cardin, - 143.
Matts Kettilmudsfons ſtadf.
på Link. Stifts Privileg. 6,
Meijer, Fru - 49174
Melancht,Ph,Förm, Conc. 22.

Mienius, F. C. Herm. M. 116.

Mercurii Tal til Sib.at Ol. 99.
Meſſenius, Arg. om 51618M.
och CARL ix oenigh. 33.
Moberger, O Rect. Sch. 40 I.
Molin, Laur. Doct. 379.
Molleri ; J. Cimbr. Liter, 40.
Monum. Scan Blek. & Hall. 78.
Myliander , Nicol. = 37,
Månefkjöld, Maga. — 148.
Mäss Märtensſon - 65.
Mö:k, Elias - 123:
Mörtling, A. M. Madem. 399.

| Narvenfis Conſiſt. Act. 132,

Nederman, Görgen 53.

Nicolaus Hemmingius 28.
Nicolaus Petri Hafn. - 34.
Nils Guldzeed 61.
Nils Olsfon , Ryttmått, 56.
Nils Simonsſon — 48.
Nils Svensſon - 1256.

Norberg, And. Proſt 409.

Nordſtrand, J. U. v. Kr B. 409.
Norrfk Konungalångd 148.
— Lagbok gammal -
Norveg. ArchiEp. Elench. 147.
Norveg. Laur. N. 25, 29, 201.
Qαοaate,], Hoft. K. 414.
Za Matth. Cammar-
herre X

398 b] 414*

Ofeeg, Joh. . 4, 12.
Olaus Petri, Predik, vid
Gripsholm . 128.

147.

Oldenknekt, Mates = 48.
Ollengren, Joh, 121, 126.
Olof Lautitzfen = 00
Olef Sverkersfon = 62
Opfopezus, Claud. 37, 83.
Oxenſtierna Ax. Vita &
Stemma 86.
— Acta Svecica > 87.
— de morte CARoII 1X 87.
— Excerpter ur deſs Skr. 89.
— Carmen de fe ipfo 98.
— Propoſ. m, p. ſcr. 103.
— Concepta &c. ⸗ 104.
— Chrifter Gabrielsſon 57.
— Sabr. Chriſtersſon 44>
45>46 > 137.
— Guftaf Gabrielsfon 56.

— Johan > 112.
PQuillus in Litur-
giam -. 26, 277⸗

Paſtorat. Tab, in Svec. 35.
Paulinus Goth. L, 38, 80,
119, 122, 129.
— Mem, om Strengn. St, 118.
— de jure patronat, — 118,

Peder Ericsſon - - 65,
Peder Ragvaldsfon 104.
Pehr Jonsſon -. 61.
Penſylvanien — 376.
Pering, Joh. - 37

Peringerus, Laur, Carm, 98.
Pettersſſlon, J. P, Comixr 4114
Petrejus, P, - 42.
Petrus Benedicti - 23.
Petrus Jonæ Helfingius 24,61.
Petrus onæ Wexionenſ. 134.
Petrus, Rect. Schol, Upſ. 4.
Pilpay , : Sör
Polhem, Chriſt. Af h. 160.
Poſſe, GÖran Knutsſon 86.
| Poſſe,

Regiſter.

. poſſe, Knut Azxelsſon 85.
Porthan, H. G. - 1I7.

Poſtilla 20, 84.
Præſagia prodig. = 145.
Pragenſis pax - 96.

Privilegia af Sveriges
Kosnungar, för fordna
Bilſkopar, Kyrkor och

— Albrects - = Yv
- Birger Månsfon - 5e

— Chriſtinæ .—

— Chriſt. Nilsfons d. ſ. 8.
= Chriſtephers ſtadfäſt. 8.

– Chriſtiern I „ 8.
— FEric Läſpes —. 5.

— FEric och Waldem. 5> 6r

— Ingeborgs och Matts
Kettilmundsfons >- 6,

— JÖHAN I, för Bilk, 5.

— Magnus Ladulås Bref
— för Klerk. i OſterG. 5.
— Waldem. för Linkôp-
Domkyrka. — 5..
— Fôr Upl. Academ. 27.
Proſte-Ting > 26.
Protoc. om J. Rudbecks
bek : de Privil. Cler, 30.

Prutz . Nicol. = 118.
Präſte- arf, - 29.
Praſterſkap. Öötvenskom,
1 Orebro - 27.

— Svarpå Drottn. Chri-

ſtinæ Propeſ. - 81.
— Betänk.paâ Hert. CARLS
Punkter — 133.
— Poſtulater 133, tsAr
— Oländſka, om Liturg. 26,

Pſaltaren, Davids = T51.
Raicundaͤs. L. Hiſt. Li-

— Extr. af Kyrkohiſt. I
Reduction af Bilkops-
» Canonie - Præbende -
Kyrko- och - Klofter-
gods a 36
Regulæ Juris . 14
Rette Bôther > 148.

3
R

Ribbing, Lindorm 150.

Bidderfk, Svar til Her-
tig CARK — 58, 68.

Riksdagen 1682 » 170.

Riksdags-Artiklar 1590.63
Rikſens Räds ſamt Ridd).
och Adelens förfåkr. 57.
— förnyelfe på Arfför- /

eningen *- 58.
R. Stânders Beflut om CARL '
GusTA — 81.
Rimkrônika 35, 77> 152.

Roſenhane, Johans Diar. 375.
— — Guflafs Document. 100.

Rudbeckius, J. 37, 38,80,83.

— de Lrivil. Cler. 30, 32.

Aetvern. beſ kr. af D. H. 28 3

— Betrus - 37>84:
Ryning, Olof - 7 574
Rådflag - - 58> 64.

S"aga om Slia Hröa 146.
Saköre för Link. Bi-
. tkopar . g.
Salverpianus, Gudm. P. 9, 28.

Samlingar, Eccleſiaſtique

14; 20, 114, 119, 138.
O
Sammetsrâckar, K. Kä-

dens 366.
Sam- ;

8.

5
ARM
jr
15d
375.
190
V_) ng
H 180
o0d

Spairfelt,
Stalenus - 119.

Resiſten

Samtal imellan Junker

Päder, m. fl. —256.
Sarcophagi inſcript. 103.
Scarenſ. Confilt, Dom i
en cafu matrimon. 34.
Schellerus, J. in Tacir. I3.
— Liber Adverſar. 39.
— Animadv. in Cicer.
1. de offic. s 85.
Schilling, Herm. H. 121.
Schroderus, Er, Privil,

på Hiſtor. - 87.

Schönberg , A. Cantzli-
- Råd och Ridd; - 408.
SrörsmunDdus , Conſtit.
de Succesf, 2 59.
-—-—oemgh inedCARL Ix 23,64

.SjOlyd el. Af handl. im.

de Svenſ ke ockDanfke 55 .
Sjörätto, SkeppsArt. 70,168.

Skytte, Joh, Orar. It, Skyt-

tiana 9.
Sparre, Erics forſrar mot
K. JoHANS bei kylin. 59.
— johBan . 121, 126.
Landshöfd. 376.

Sten Sture den äldre om
Saköre - 8.
Stenbock, Arv. Guſtafoſ. 47.
— Magni T) ka fåltt. 169.
Stenen i grönan dal 23.

Stenius „Mart. - 37,,93.
Stick Brite en 371.
Stjernhök — 14.

Stigzelius, Laur, 14,119, 366.
Stralfund, Contra& därom
med Danemark = 64
Sture , Sten S,

v. Troil, VUno.

— Svante „ N

Sturarnes mord ”. I5

Stälarm, Arv. Ericsſon 65
Stånd, foren med H CARLÖZ.'
Svante. Eucsion .
Svarthrôdra Kl. i Stockh, 36.
Swartzs, Peders Krônika
om GUSTAR I. -= ie.
Svecicx Regis orav. &
condit. Ec. 103: 34

Sven Elofsſons mär

HBandl. - 2 5.
Svenika Acta publica 161.
Svetige, Arftike = 372.

Sylvenius, A. J. Fact. 4»5.

Synodalia Danica : 28. .

Sylkonabarns giftermål. 156.
Sadc'man 6.F H. Camr.410.
abulæ conſanguinit. 166.
Tagmark til Neder. 147.
Tegel, E. G. GusT. I Hitt. 41.
Terferus, Adolph, Elavi 135.

— Elavi Hiſt. om JoH. III. 4E.

— Johan Elavi 26, 83,177-
Thuun, Jac, & GÖran 49
Tidén, Joh. P. Biblioth, 411.
Tiefenhaufen , jcfP. 46.

Tionde, Kyrko- -

Torbjörn Andersſon or.
Tott, Clas Akesſon 53 57.

; Tractat. auxil, inter Svec.

& Gall. 2 66.
— pacis inter Cæſ. &
R., Call. -

iOh
Bifkop m, m, . 415.
Trollvâſende. M, Brunne-
ri betånk, därom 84.
Trälar i Sverige 2 368.
Ture

Wallius, Laur, — £

- Regifter.

Ture Jönsſon til A-

LCSie 3 Pet. ⸗ 127.
WA Upfala Acad. Con-
ſtitut. - 41, 168.

— — Privilegia 27.
— Capitels Dom ôfver
ötver S, A. Forsſius 19.
– Mötes - beflut 15, 23, 114.
— Synodal propof, = 117.
Tedberg, GCerdt 3 52,

”V Vifitatio, Agenda c.

plebe 2 TIL
— Artieuli Dorpati pu-
blicati g 137.
— Eccleſ. per Liv. &
Vred, Chriſtopher = 51,

WAoruas. Kon, Priz
V vil. för Linképings

Domkyrka ⸗ 5.
— Hert. Skyddsbr. för d. ſ. 6

VWallenſtràle, M. G, Bi⸗

| II7.
Wallqviſt, O. Biſ k. m. m. 416.
v, Weflingh, Gerh, 137.

kop n M

|

Werends härads Priviles
gier 2 40.
Wefterås Receſs . 115.
Wexiö DomCap, varning
til unga Prätter 129.

Wiburgenfis Counſiſt. Po⸗

ſtulater 2 131.
Wikman Caſp. ſon, Th.
Adj och Confift, Not. 4 10.

Wimermark, P.]. Com:r 414.

Wrangel, Carl Guſt. 130.
Wärdering på varor 229.

& xel, ; Gôran & &50

Zebmzymhus Jac. 37 84.

Ar Bengtsſon & 61.

1f, Sam. j Th. Doct,
eoch Dom Proſt 399; 407

(grer, Burg⸗Gr. titel 375: ;

Ölåndfk: Präfterika 6f⸗
verensk. —

Ornhjelm, Claud. 37.

-
—

Deſſe Handlingar, uinehållande 27 ark,
uplagde til förmon för Linköpings Gymnali
Bibliothek , fäljas häftade tör 28 fkill.

—ß̃ßꝑõs

Gaza ex diwerfo — — –

; TJam nova depromit, quam vetera

—,—

—22

Lixzbeinc, 1795-

RT OL II

e ' Tryckte hos D. G. BJÖRN,

V ; ;
É å
å

VierFarbSelector Standard” - Euroskala Offset

11

H
8 10

F
6

E
5

C
3

B D
| 2 4
Copyright 4/1999 YxyMaster GmbH www.yxymaster.com

A
i